# Euroopa Liidu L 336/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 336 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik16. detsember 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 336

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik16. detsember 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave allkirjastamise kuupäeva kohta – protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus | 1 |
| | * | Teatis nõukogu otsuse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu jõustumise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/2339, 12. detsember 2017, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railiste püük VIId püügipiirkonna liidu vetes | 2 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/2340, 12. detsember 2017, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kulduim-tuuni püük IOTCi pädevusalasse kuuluval alal | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/2341, 12. detsember 2017, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjapoolse pikkuim-tuuni püük Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/2342, 12. detsember 2017, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse lima-niituimlutsu püük VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/2343, 12. detsember 2017, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvamerehaide püük X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/2344, 12. detsember 2017, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse limapeade püük III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes | 12 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/2345, 12. detsember 2017, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku molva püük I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/2346, 12. detsember 2017, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse anšoovisepüük IX ja X püügipiirkonnas ning CECAFi 34.1.1 liidu vetes | 16 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/2347, 12. detsember 2017, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railiste püük VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu vetes | 18 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/2348, 12. detsember 2017, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kilttursa püük VIIb–k, VIII, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAF 34.1.1 püügipiirkonna liidu vetes | 20 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2349, 15. detsember 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/2080 hankemenetluse teel müüdud lõssipulbri lattu saabumise kuupäeva osas | 22 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2017/2350, 9. august 2016, Portugalile trahvi määramise kohta selle eest, et ta ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks | 24 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2017/2351, 9. august 2016, Hispaaniale trahvi määramise kohta selle eest, et ta ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks | 27 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2352, 14. detsember 2017, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/789 Xylella fastidiosa (Wells et al.) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 8356 all) | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2353, 14. detsember 2017, millega lubatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel lasta toidu uuendkoostisosana turule Calanus finmarchicus'est valmistatud õli
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 8426 all) | 45 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2354, 14. detsember 2017, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 laiendada toidu uuendkoostisosa õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete kasutusala
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 8470 all) | 49 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2355, 14. detsember 2017, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 lasta uuendtoiduna turule ultraviolettkiirgusega töödeldud seeni
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 8474 all) | 52 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2356, 15. detsember 2017, põllumajandusliku tooraine viljelusest tulenevat tüüpilist kasvuhoonegaaside heidet käsitleva Austraalia aruande tunnustamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/28/EÜ | 55 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | AKV-ELi suursaadikute komitee otsus nr 1/2017, 8. detsember 2017, AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamise kohta [2017/2357] | 58 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave allkirjastamise kuupäeva kohta – protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

1

*

Teatis nõukogu otsuse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu jõustumise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/2339, 12. detsember 2017, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railiste püük VIId püügipiirkonna liidu vetes

2

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/2340, 12. detsember 2017, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kulduim-tuuni püük IOTCi pädevusalasse kuuluval alal

4

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/2341, 12. detsember 2017, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjapoolse pikkuim-tuuni püük Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust

6

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/2342, 12. detsember 2017, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse lima-niituimlutsu püük VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

8

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/2343, 12. detsember 2017, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvamerehaide püük X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

10

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/2344, 12. detsember 2017, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse limapeade püük III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

12

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/2345, 12. detsember 2017, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku molva püük I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

14

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/2346, 12. detsember 2017, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse anšoovisepüük IX ja X püügipiirkonnas ning CECAFi 34.1.1 liidu vetes

16

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/2347, 12. detsember 2017, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railiste püük VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu vetes

18

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/2348, 12. detsember 2017, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kilttursa püük VIIb–k, VIII, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAF 34.1.1 püügipiirkonna liidu vetes

20

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2349, 15. detsember 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/2080 hankemenetluse teel müüdud lõssipulbri lattu saabumise kuupäeva osas

22

OTSUSED

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2017/2350, 9. august 2016, Portugalile trahvi määramise kohta selle eest, et ta ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks

24

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2017/2351, 9. august 2016, Hispaaniale trahvi määramise kohta selle eest, et ta ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks

27

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2352, 14. detsember 2017, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/789 Xylella fastidiosa (Wells et al.) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 8356 all)

Xylella fastidiosa

et al

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 8356 all)

31

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2353, 14. detsember 2017, millega lubatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel lasta toidu uuendkoostisosana turule Calanus finmarchicus'est valmistatud õli
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 8426 all)

Calanus finmarchicus

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 8426 all)

45

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2354, 14. detsember 2017, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 laiendada toidu uuendkoostisosa õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete kasutusala
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 8470 all)

Salvia hispanica

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 8470 all)

49

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2355, 14. detsember 2017, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 lasta uuendtoiduna turule ultraviolettkiirgusega töödeldud seeni
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 8474 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 8474 all)

52

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2356, 15. detsember 2017, põllumajandusliku tooraine viljelusest tulenevat tüüpilist kasvuhoonegaaside heidet käsitleva Austraalia aruande tunnustamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/28/EÜ

55

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

AKV-ELi suursaadikute komitee otsus nr 1/2017, 8. detsember 2017, AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamise kohta [2017/2357]

58

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/1

---

Teave allkirjastamise kuupäeva kohta – protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

Protokoll, (1) millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, allkirjastati 8. detsembril 2017.

1

Protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast, 8. detsembrist 2017, vastavalt selle artiklile 15.

---

(1)  
  ELT L 279, 28.10.2017, lk 3.

1

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/1

---

Teatis nõukogu otsuse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu jõustumise kohta

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamleping (1) jõustus 1. novembril 2017, kusjuures raamlepingu artikli 63 lõikes 1 ette nähtud menetluse täitmine lõpetati 9. oktoobril 2017.

1

---

(1)  
  ELT L 326, 9.12.2017, lk 7.

1

---

MÄÄRUSED

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/2

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/2339,

12. detsember 2017,

millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railiste püük VIId püügipiirkonna liidu vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2017. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi

peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 20. jaanuari 2017. aasta määrus (EL) 2017/127, millega määratakse 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2017, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 36/TQ127 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Belgia |
| Kalavaru | SRX/07D. (sealhulgas eritingimus RJC/07D., RJE/07D., RJH/07D., RJM/07D., RJN/07D., RJU/07D., RJC/*67AKD, RJH/*67AKD, RJM/*67AKD, RJN/*67AKD, RJU/*67AKD) |
| Liik | Railised (Rajiformes) |
| Piirkond | VIId püügipiirkonna liidu veed |
| Kuupäev | 1.11.2017 |

Nr

36/TQ127

Liikmesriik

Belgia

Kalavaru

SRX/07D. (sealhulgas eritingimus RJC/07D., RJE/07D., RJH/07D., RJM/07D., RJN/07D., RJU/07D., RJC/*67AKD, RJH/*67AKD, RJM/*67AKD, RJN/*67AKD, RJU/*67AKD)

Liik

Railised (Rajiformes)

Piirkond

VIId püügipiirkonna liidu veed

Kuupäev

1.11.2017

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/2340,

12. detsember 2017,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kulduim-tuuni püük IOTCi pädevusalasse kuuluval alal

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2017. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi

peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 20. jaanuari 2017. aasta määrus (EL) 2017/127, millega määratakse 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2017, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 37/TQ127 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | YFT/IOTC |
| Liik | Kulduim-tuun (Thunnus albacares) |
| Piirkond | IOTCi pädevusalasse kuuluv ala |
| Kuupäev | 6.11.2017 |

Nr

37/TQ127

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

YFT/IOTC

Liik

Kulduim-tuun (Thunnus albacares)

Piirkond

IOTCi pädevusalasse kuuluv ala

Kuupäev

6.11.2017

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/2341,

12. detsember 2017,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjapoolse pikkuim-tuuni püük Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2017. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi

peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 20. jaanuari 2017. aasta määrus (EL) 2017/127, millega määratakse 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2017, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 33/TQ127 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | ALB/AN05N |
| Liik | Põhjapoolne pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) |
| Piirkond | Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust |
| Kuupäev | 24.10.2017 |

Nr

33/TQ127

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

ALB/AN05N

Liik

Põhjapoolne pikkuim-tuun (Thunnus alalunga)

Piirkond

Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust

Kuupäev

24.10.2017

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/2342,

12. detsember 2017,

millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse lima-niituimlutsu püük VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2016/2285 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2016/2285 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2017. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi

peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 12. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2285, millega kehtestatakse 2017. ja 2018. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas ja muudetakse määrust (EL) 2016/72 (ELT L 344, 17.12.2016, lk 32).

2

---

LISA

| Nr | 31/TQ2285 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru | GFB/89- (sealhulgas eritingimus GFB/*567-) |
| Liik | Lima-niituimluts (Phycis blennoides) |
| Piirkond | VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 23.10.2017 |

Nr

31/TQ2285

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru

GFB/89- (sealhulgas eritingimus GFB/*567-)

Liik

Lima-niituimluts (Phycis blennoides)

Piirkond

VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

23.10.2017

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/2343,

12. detsember 2017,

millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvamerehaide püük X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2016/2285 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2016/2285 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2017. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi

peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 12. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2285, millega kehtestatakse 2017. ja 2018. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas ja muudetakse määrust (EL) 2016/72 (ELT L 344, 17.12.2016, lk 32).

2

---

LISA

| Nr | 35/TQ2285 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru | DWS/10- |
| Liik | Süvamerehaid (Deania hystricosa ja Deania profundorum) |
| Piirkond | X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 28.10.2017 |

Nr

35/TQ2285

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru

DWS/10-

Liik

Süvamerehaid (Deania hystricosa ja Deania profundorum)

Piirkond

X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

28.10.2017

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/2344,

12. detsember 2017,

millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse limapeade püük III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2016/2285 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2016/2285 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2017. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi

peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 12. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2285, millega kehtestatakse 2017. ja 2018. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas ja muudetakse määrust (EL) 2016/72 (ELT L 344, 17.12.2016, lk 32).

2

---

LISA

| Nr | 39/TQ2285 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru | ALF/3X14- |
| Liik | Limapead (Beryx spp.) |
| Piirkond | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 7.11.2017 |

Nr

39/TQ2285

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru

ALF/3X14-

Liik

Limapead (Beryx spp.)

Piirkond

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

7.11.2017

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/2345,

12. detsember 2017,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku molva püük I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2017. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi

peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 20. jaanuari 2017. aasta määrus (EL) 2017/127, millega määratakse 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2017, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 40/TQ127 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | LIN/1/2. |
| Liik | Harilik molva (Molva molva) |
| Piirkond | I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 6.11.2017 |

Nr

40/TQ127

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

LIN/1/2.

Liik

Harilik molva (Molva molva)

Piirkond

I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

6.11.2017

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/2346,

12. detsember 2017,

millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse anšoovisepüük IX ja X püügipiirkonnas ning CECAFi 34.1.1 liidu vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2017. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi

peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 20. jaanuari 2017. aasta määrus (EL) 2017/127, millega määratakse 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2017, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 38/TQ127 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru | ANE/9/3411 |
| Liik | Anšoovis (Engraulis encrasicolus) |
| Piirkond | IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed |
| Kuupäev | 8.11.2017 |

Nr

38/TQ127

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru

ANE/9/3411

Liik

Anšoovis (Engraulis encrasicolus)

Piirkond

IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

Kuupäev

8.11.2017

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/2347,

12. detsember 2017,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railiste püük VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2017. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi

peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 20. jaanuari 2017. aasta määrus (EL) 2017/127, millega määratakse 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2017, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 43/TQ127 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | SRX/67AKXD (sealhulgas eritingimus RJC/67AKXD; RJE/7FG.; RJF/67AKXD; RJH/67AKXD; RJI/67AKXD; RJM/67AKXD; RJN/67AKXD; RJU/67AKXD; RJC/*07D.; RJE/*07D.; RJF/*07D.; RJH/*07D.; RJI/*07D.; RJM/*07D.; RJN/*07D.; RJU/*07D.) |
| Liik | Railised (Rajiformes) |
| Piirkond | VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed |
| Kuupäev | 13.11.2017 |

Nr

43/TQ127

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

SRX/67AKXD (sealhulgas eritingimus RJC/67AKXD; RJE/7FG.; RJF/67AKXD; RJH/67AKXD; RJI/67AKXD; RJM/67AKXD; RJN/67AKXD; RJU/67AKXD; RJC/*07D.; RJE/*07D.; RJF/*07D.; RJH/*07D.; RJI/*07D.; RJM/*07D.; RJN/*07D.; RJU/*07D.)

Liik

Railised (Rajiformes)

Piirkond

VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed

Kuupäev

13.11.2017

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/2348,

12. detsember 2017,

millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kilttursa püük VIIb–k, VIII, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAF 34.1.1 püügipiirkonna liidu vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 (2) on kehtestatud kvoodid 2017. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2017. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2017. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi

peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 20. jaanuari 2017. aasta määrus (EL) 2017/127, millega määratakse 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2017, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 45/TQ127 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Belgia |
| Kalavaru | HAD/7X7A34 |
| Liik | Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) |
| Piirkond | VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed |
| Kuupäev | 25.11.2017 |

Nr

45/TQ127

Liikmesriik

Belgia

Kalavaru

HAD/7X7A34

Liik

Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus)

Piirkond

VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

Kuupäev

25.11.2017

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2349,

15. detsember 2017,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/2080 hankemenetluse teel müüdud lõssipulbri lattu saabumise kuupäeva osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärust (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas, (2) eriti selle artiklit 28,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et määrata kindlaks komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 (3) avatud hankemenetlusega hõlmatud lõssipulbri kogus, on kõnealuse määruse artiklis 1 sätestatud tähtaeg, enne mida peab lõssipulber olema saadetud riiklikku lattu. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et määrata kindlaks komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 (3) avatud hankemenetlusega hõlmatud lõssipulbri kogus, on kõnealuse määruse artiklis 1 sätestatud tähtaeg, enne mida peab lõssipulber olema saadetud riiklikku lattu.

| (2) | Arvestades hindade taastumisest tingitud praegust olukorda piima- ja piimatooteturul ning suuri sekkumisvarusid, on asjakohane teha kättesaadavaks täiendav kogus lõssipulbrit, muutes selle lattu saabumise tähtaega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades hindade taastumisest tingitud praegust olukorda piima- ja piimatooteturul ning suuri sekkumisvarusid, on asjakohane teha kättesaadavaks täiendav kogus lõssipulbrit, muutes selle lattu saabumise tähtaega.

| (3) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/2080 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/2080 vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et teha lõssipulber viivitamata müügiks kättesaadavaks, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et teha lõssipulber viivitamata müügiks kättesaadavaks, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2016/2080 artiklis 1 asendatakse kuupäev „1. novembrit 2015“ kuupäevaga „1. aprilli 2016“.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 206, 30.7.2016, lk 71.

2

(3)  Komisjoni 25. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2080, millega avatakse lõssipulbri müük hankemenetluse teel (ELT L 321, 29.11.2016, lk 45).

3

---

OTSUSED

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/24

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/2350,

9. august 2016,

Portugalile trahvi määramise kohta selle eest, et ta ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu leidis aluslepingu artikli 126 lõike 8 alusel 12. juulil 2016 vastu võetud otsusega, et Portugal ei ole võtnud vastusena aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel tehtud nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu leidis aluslepingu artikli 126 lõike 8 alusel 12. juulil 2016 vastu võetud otsusega, et Portugal ei ole võtnud vastusena aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel tehtud nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks.

| (2) | Tuginedes nõukogu 12. juuli 2016. aasta otsusele selle kohta, et Portugal ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, peaks komisjon soovitama nõukogul määrata trahv. |
| --- | --- |

(2)

Tuginedes nõukogu 12. juuli 2016. aasta otsusele selle kohta, et Portugal ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, peaks komisjon soovitama nõukogul määrata trahv.

| (3) | Portugalile määratava trahvi summa peaks põhimõtteliselt ulatuma 0,2 %-ni tema eelmise aasta SKPst, kuid seda summat võib vähendada või selle võib tühistada erakorraliste majandusolude tõttu või asjaomase liikmesriigi põhjendatud taotluse korral. |
| --- | --- |

(3)

Portugalile määratava trahvi summa peaks põhimõtteliselt ulatuma 0,2 %-ni tema eelmise aasta SKPst, kuid seda summat võib vähendada või selle võib tühistada erakorraliste majandusolude tõttu või asjaomase liikmesriigi põhjendatud taotluse korral.

| (4) | Portugali 2015. aasta SKP oli 179,37 miljardit eurot ja 0,2 % sellest SKPst on 358 738 200 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Portugali 2015. aasta SKP oli 179,37 miljardit eurot ja 0,2 % sellest SKPst on 358 738 200 eurot.

| (5) | Määruse (EL) nr 1173/2011 artikli 2 punkti 3 kohaselt tähendab mõiste „erakorralised majandusolud“ asjaolusid, mille puhul valitsemissektori ülemäärast eelarvepuudujääki käsitatakse võrreldes kontrollväärtusega erandlikuna aluslepingu artikli 126 lõike 2 punkti a teise taande tähenduses ning mida on täpsustatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 (2). Viimati nimetatud määruse kohaselt on selline ülemäärane puudujääk erandlik, kui selle põhjustab i) asjaomase liikmesriigi kontrolli alt väljas olev ebatavaline sündmus, mis avaldab tõsist mõju valitsemissektori finantspositsioonile, või ii) tõsine majandussurutis, mis tähendab negatiivset aastast SKP kasvumäära või kogunenud toodangukaotust pikema perioodi jooksul, mil aastane SKP kasvumäär oli potentsiaalse kasvu määra suhtes väga madal. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 1173/2011 artikli 2 punkti 3 kohaselt tähendab mõiste „erakorralised majandusolud“ asjaolusid, mille puhul valitsemissektori ülemäärast eelarvepuudujääki käsitatakse võrreldes kontrollväärtusega erandlikuna aluslepingu artikli 126 lõike 2 punkti a teise taande tähenduses ning mida on täpsustatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 (2). Viimati nimetatud määruse kohaselt on selline ülemäärane puudujääk erandlik, kui selle põhjustab i) asjaomase liikmesriigi kontrolli alt väljas olev ebatavaline sündmus, mis avaldab tõsist mõju valitsemissektori finantspositsioonile, või ii) tõsine majandussurutis, mis tähendab negatiivset aastast SKP kasvumäära või kogunenud toodangukaotust pikema perioodi jooksul, mil aastane SKP kasvumäär oli potentsiaalse kasvu määra suhtes väga madal.

| (6) | Eespool nimetatud tingimuste Portugali suhtes kohaldamise hindamise tulemusel on jõutud järgmiste järeldusteni.






  — | Kuigi Portugali SKP aastakasv vähenes 2011. ja 2012. aastal oodatust kiiremini, on majandus alates 2013. aasta kevadest tasapisi taastunud. Ka töötus kasvas märkimisväärselt kuni aastani 2013, kuid pöördus 2014. aastal langusse, sedamööda kuidas Portugali majandus hakkas taastuma. SKP on alates 2014. aastast kasvanud enamjaolt kiiremini kui potentsiaalne kogutoodang ja see olukord jätkub arvatavasti ka 2016. aastal. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks SKP jätkuvalt kasvama ka 2016. aastal 1,5 % ning 2017. aastal 1,7 %. Järelikult ei ole nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusega hõlmatud perioodil (st 2013–2015) esinenud tõsist majandussurutist. |
| --- | --- | --- |

(6)

Eespool nimetatud tingimuste Portugali suhtes kohaldamise hindamise tulemusel on jõutud järgmiste järeldusteni.

—

Kuigi Portugali SKP aastakasv vähenes 2011. ja 2012. aastal oodatust kiiremini, on majandus alates 2013. aasta kevadest tasapisi taastunud. Ka töötus kasvas märkimisväärselt kuni aastani 2013, kuid pöördus 2014. aastal langusse, sedamööda kuidas Portugali majandus hakkas taastuma. SKP on alates 2014. aastast kasvanud enamjaolt kiiremini kui potentsiaalne kogutoodang ja see olukord jätkub arvatavasti ka 2016. aastal. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks SKP jätkuvalt kasvama ka 2016. aastal 1,5 % ning 2017. aastal 1,7 %. Järelikult ei ole nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusega hõlmatud perioodil (st 2013–2015) esinenud tõsist majandussurutist.

| — | Lisaks ei ole toimunud ühtegi ebatavalist sündmust, mis oleks olnud väljaspool valitsuse kontrolli ja mõjutanud aastatel 2013–2015 tugevalt riigi rahandust. |
| --- | --- |

—

Lisaks ei ole toimunud ühtegi ebatavalist sündmust, mis oleks olnud väljaspool valitsuse kontrolli ja mõjutanud aastatel 2013–2015 tugevalt riigi rahandust.

| (7) | Seega ei eksisteeri erakorralisi majandusolusid, mis õigustaksid trahvisumma vähendamist. |
| --- | --- |

(7)

Seega ei eksisteeri erakorralisi majandusolusid, mis õigustaksid trahvisumma vähendamist.

| (8) | 18. juulil 2016 esitas Portugal komisjonile põhjendatud taotluse soovitada, et nõukogu määraks trahvisummaks nulli. Taotluse toetamiseks esitas Portugal järgmised põhjendused.
  Portugal tuletab meelde, et ta on oma eelarvet oluliselt konsolideerinud ja rakendanud hiljutise majanduse kohandamise programmi kestel struktuurireforme. Samuti kinnitab ta kindlalt võetud kohustust korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk aastal 2016, sealhulgas kohustust kehtestada meetmeid, kui seda on vaja, et korrigeerida kõrvalekaldumisi eelarve-eesmärkidest, ja rakendada 2017. aastal eelarvekohandust vastavalt riigipõhisele eelarvealasele soovitusele, mille nõukogu võttis vastu 12. juulil 2016. Portugal on seisukohal, et sanktsioonide kohaldamine kahjustaks eelarve-eesmärkide saavutamist, millega tahetakse sel aastal korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki. Samuti juhib ta tähelepanu võetud majanduspoliitilistele kohustustele, eelkõige finantssüsteemi stabiliseerimise ja 2016. aasta riiklikus reformikavas esitatud meetmete alal. Lõpuks leiab Portugal ka, et igasugused sanktsioonid on praegustes Euroopas valitsevates ja rahvusvahelistes oludes kohatud, pidades eelkõige silmas suurt ebakindlust, mis on tingitud Ühendkuningriigi liidu liikmesuse üle peetud rahvahääletuse tulemustest. |
| --- | --- |

(8)

18. juulil 2016 esitas Portugal komisjonile põhjendatud taotluse soovitada, et nõukogu määraks trahvisummaks nulli. Taotluse toetamiseks esitas Portugal järgmised põhjendused.

Portugal tuletab meelde, et ta on oma eelarvet oluliselt konsolideerinud ja rakendanud hiljutise majanduse kohandamise programmi kestel struktuurireforme. Samuti kinnitab ta kindlalt võetud kohustust korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk aastal 2016, sealhulgas kohustust kehtestada meetmeid, kui seda on vaja, et korrigeerida kõrvalekaldumisi eelarve-eesmärkidest, ja rakendada 2017. aastal eelarvekohandust vastavalt riigipõhisele eelarvealasele soovitusele, mille nõukogu võttis vastu 12. juulil 2016. Portugal on seisukohal, et sanktsioonide kohaldamine kahjustaks eelarve-eesmärkide saavutamist, millega tahetakse sel aastal korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki. Samuti juhib ta tähelepanu võetud majanduspoliitilistele kohustustele, eelkõige finantssüsteemi stabiliseerimise ja 2016. aasta riiklikus reformikavas esitatud meetmete alal. Lõpuks leiab Portugal ka, et igasugused sanktsioonid on praegustes Euroopas valitsevates ja rahvusvahelistes oludes kohatud, pidades eelkõige silmas suurt ebakindlust, mis on tingitud Ühendkuningriigi liidu liikmesuse üle peetud rahvahääletuse tulemustest.

| (9) | Nimetatud argumentide hindamisel on jõutud järgmiste järeldusteni. |
| --- | --- |

(9)

Nimetatud argumentide hindamisel on jõutud järgmiste järeldusteni.

| (10) | Kuigi Portugal ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks vastavalt nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele, oli eelarvekohanduste kogumaht aastatel 2010–2014 tõepoolest väga suur. Valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi vähendamine rohkem kui 5 % võrra SKPst, arvestamata ühekordseid meetmeid, oli tingitud struktuurse eelarvepositsiooni paranemisest rohkem kui 6 % võrra. See hoogne areng pidurdus siiski majandusprogrammi lõppedes, nagu on esile toodud nõukogu 12. juuli 2016. aasta otsuses. Eelarve kohandamisega on kaasnenud ulatuslikud struktuurireformid, mis põhinevad juunis 2014 edukalt lõpule viidud kohandamisprogrammil, mis on pannud aluse majanduse tugevamale elavnemisele. Endiselt esineb olulisi probleeme, kuna avaliku ja erasektori kõrge võlatase on koormaks majandusele ning endiselt suur töötus takistab majanduse kohanemist. |
| --- | --- |

(10)

Kuigi Portugal ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks vastavalt nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele, oli eelarvekohanduste kogumaht aastatel 2010–2014 tõepoolest väga suur. Valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi vähendamine rohkem kui 5 % võrra SKPst, arvestamata ühekordseid meetmeid, oli tingitud struktuurse eelarvepositsiooni paranemisest rohkem kui 6 % võrra. See hoogne areng pidurdus siiski majandusprogrammi lõppedes, nagu on esile toodud nõukogu 12. juuli 2016. aasta otsuses. Eelarve kohandamisega on kaasnenud ulatuslikud struktuurireformid, mis põhinevad juunis 2014 edukalt lõpule viidud kohandamisprogrammil, mis on pannud aluse majanduse tugevamale elavnemisele. Endiselt esineb olulisi probleeme, kuna avaliku ja erasektori kõrge võlatase on koormaks majandusele ning endiselt suur töötus takistab majanduse kohanemist.

| (11) | Portugali ametiasutuste võetud kohustus korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2016. aastal ja järgida 2017. aastal riigipõhist eelarvealast soovitust on oluline märk valitsuse kavatsusest järgida stabiilsuse ja kasvu pakti. 2016. aastaks kordab valitsus 11. veebruaril 2016 eurorühma nõupidamisel võetud kohustust kehtestada vajaduse korral eelarvemeetmed, et korrigeerida võimalikku eelarve-eesmärkidest kõrvalekaldumist. Samuti kohustub valitsus hoidma teatavaid stabiilsusprogrammis esile toodud assigneeringuid, mis moodustavad 0,2 % SKPst, külmutatuna. 18. juuli 2016. aasta põhjendatud taotluse lisas on esitatud täiendavat teavet selle kohta, kuidas neid assigneeringuid võib kasutada, ning lubadus neid assigneeringuid mitte kasutada, seni kuni nende külmutamine on vajalik, on seeläbi usutavam. Esiteks on selles märgitud, et assigneeringud on ette nähtud avalikele asutustele, mille rahastamist on 2015. aastaga võrreldes juba suurendatud ning mis seetõttu ei pruugigi taotleda lisaraha. Teiseks peab iga avalik asutus, kui ta tahab neid assigneeringuid kasutada, esitama kulutuste tegemise loa, mis nõuab rahandusministri selgesõnalist heakskiitu. Nimetatud assigneeringud lisanduvad ühtlasi juba eelarves ette nähtud assigneeringutele ja reservidele, mis nõuavad samuti heakskiitu. |
| --- | --- |

(11)

Portugali ametiasutuste võetud kohustus korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2016. aastal ja järgida 2017. aastal riigipõhist eelarvealast soovitust on oluline märk valitsuse kavatsusest järgida stabiilsuse ja kasvu pakti. 2016. aastaks kordab valitsus 11. veebruaril 2016 eurorühma nõupidamisel võetud kohustust kehtestada vajaduse korral eelarvemeetmed, et korrigeerida võimalikku eelarve-eesmärkidest kõrvalekaldumist. Samuti kohustub valitsus hoidma teatavaid stabiilsusprogrammis esile toodud assigneeringuid, mis moodustavad 0,2 % SKPst, külmutatuna. 18. juuli 2016. aasta põhjendatud taotluse lisas on esitatud täiendavat teavet selle kohta, kuidas neid assigneeringuid võib kasutada, ning lubadus neid assigneeringuid mitte kasutada, seni kuni nende külmutamine on vajalik, on seeläbi usutavam. Esiteks on selles märgitud, et assigneeringud on ette nähtud avalikele asutustele, mille rahastamist on 2015. aastaga võrreldes juba suurendatud ning mis seetõttu ei pruugigi taotleda lisaraha. Teiseks peab iga avalik asutus, kui ta tahab neid assigneeringuid kasutada, esitama kulutuste tegemise loa, mis nõuab rahandusministri selgesõnalist heakskiitu. Nimetatud assigneeringud lisanduvad ühtlasi juba eelarves ette nähtud assigneeringutele ja reservidele, mis nõuavad samuti heakskiitu.

| (12) | Ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiva korrigeerimise ja eelkõige 2017. aasta eelarve asjus on 18. juuli 2016. aasta põhjendatud taotluses viidatud peamiselt eelseisvale eelarvekavale, mis esitatakse oktoobris 2016 ja milles kohustutakse täitma riigipõhist eelarvealast soovitust, milles nõutakse eelarve struktuurset kohandamist vähemalt 0,6 % ulatuses SKPst. See on edasiminek võrreldes stabiilsusprogrammis 2017. aastaks ette nähtud struktuurse kohandusega, mis on kõigest 0,35 % SKPst, samas kui konkreetsed kohandamismeetmed on veel kindlaks määramata. |
| --- | --- |

(12)

Ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiva korrigeerimise ja eelkõige 2017. aasta eelarve asjus on 18. juuli 2016. aasta põhjendatud taotluses viidatud peamiselt eelseisvale eelarvekavale, mis esitatakse oktoobris 2016 ja milles kohustutakse täitma riigipõhist eelarvealast soovitust, milles nõutakse eelarve struktuurset kohandamist vähemalt 0,6 % ulatuses SKPst. See on edasiminek võrreldes stabiilsusprogrammis 2017. aastaks ette nähtud struktuurse kohandusega, mis on kõigest 0,35 % SKPst, samas kui konkreetsed kohandamismeetmed on veel kindlaks määramata.

| (13) | Mis puudutab sanktsioonide väidetavat kahjulikku mõju ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele aastal 2016, siis määruse (EL) nr 1173/2011 artikli 6 lõike 1 alusel on trahvi suuruse piiriks 0,2 % SKPst – summa, mis on piisavalt väike, et sobida kokku ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega. Pealegi ei mõjutaks võimalik trahv struktuurse eelarvepositsiooni muutumist. |
| --- | --- |

(13)

Mis puudutab sanktsioonide väidetavat kahjulikku mõju ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele aastal 2016, siis määruse (EL) nr 1173/2011 artikli 6 lõike 1 alusel on trahvi suuruse piiriks 0,2 % SKPst – summa, mis on piisavalt väike, et sobida kokku ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega. Pealegi ei mõjutaks võimalik trahv struktuurse eelarvepositsiooni muutumist.

| (14) | Kindel tahe jätkata majanduspoliitika olulisemates valdkondades struktuurireforme ja pangandussüsteemi stabiliseerimise meetmeid on igati tervitatav, sest need on ühtlasi osa Portugalile adresseeritud vastavasisulistest riigipõhistest soovitustest. Muude struktuurireformide osas, mis on kavandatud 2016. ja järgnevateks aastateks, näiteks ettevõtluskeskkonna parandamiseks või firmade alakapitaliseerituse vähendamiseks, ei erine esile toodud meetmed oluliselt nendest, mis nähti ette juba 2016. aasta riiklikus reformikavas. Kuigi sellised reformid on põhimõtteliselt mõistlikud, võib neil esineda rakendamisega seotud riske. Lõpetuseks on 18. juuli 2016. aasta põhjendatud taotluse lisas sõnaselgelt osutatud vajadusele määrata kindlaks programm viivislaenude vähendamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Kindel tahe jätkata majanduspoliitika olulisemates valdkondades struktuurireforme ja pangandussüsteemi stabiliseerimise meetmeid on igati tervitatav, sest need on ühtlasi osa Portugalile adresseeritud vastavasisulistest riigipõhistest soovitustest. Muude struktuurireformide osas, mis on kavandatud 2016. ja järgnevateks aastateks, näiteks ettevõtluskeskkonna parandamiseks või firmade alakapitaliseerituse vähendamiseks, ei erine esile toodud meetmed oluliselt nendest, mis nähti ette juba 2016. aasta riiklikus reformikavas. Kuigi sellised reformid on põhimõtteliselt mõistlikud, võib neil esineda rakendamisega seotud riske. Lõpetuseks on 18. juuli 2016. aasta põhjendatud taotluse lisas sõnaselgelt osutatud vajadusele määrata kindlaks programm viivislaenude vähendamiseks.

| (15) | Mis puudutab otsuse asjakohasust praegustes Euroopas valitsevates ja rahvusvahelistes oludes, siis nõukogu on täiesti teadlik praegustes oludes suurenenud ebakindlusest, eelkõige arvestades Ühendkuningriigi liidu liikmesuse üle peetud rahvahääletuse tulemusi. |
| --- | --- |

(15)

Mis puudutab otsuse asjakohasust praegustes Euroopas valitsevates ja rahvusvahelistes oludes, siis nõukogu on täiesti teadlik praegustes oludes suurenenud ebakindlusest, eelkõige arvestades Ühendkuningriigi liidu liikmesuse üle peetud rahvahääletuse tulemusi.

| (16) | Arvestades Portugali 18. juuli 2016. aasta põhjendatud taotlust ja võttes arvesse eespool nimetatud punkte, eelkõige majandusliku kohandamisprogrammi kestel tehtud eelarvekohandusi, millega kaasnesid ulatuslikud struktuurireformid; arvestades samuti kohustumist i) kehtestada vajaduse korral eelarvemeetmed, et korrigeerida 2016. aastal võimalikku eelarve-eesmärkidest kõrvalekaldumist, ii) teha 2017. aastal täiendav struktuurne kohandus 0,25 % SKPst lisaks kohandusele 0,35 % SKPst, mis sätestati aprillis 2016 stabiilsusprogrammis, ning iii) teha olulistes valdkondades struktuurireforme, pidades silmas olemasolevaid probleemkohti, sh võtta pangandussüsteemi stabiliseerimise meetmeid, leitakse, et Portugali esitatud põhjendused õigustavad 0,2 %-ni SKPst ulatuva trahvi tühistamist, |
| --- | --- |

(16)

Arvestades Portugali 18. juuli 2016. aasta põhjendatud taotlust ja võttes arvesse eespool nimetatud punkte, eelkõige majandusliku kohandamisprogrammi kestel tehtud eelarvekohandusi, millega kaasnesid ulatuslikud struktuurireformid; arvestades samuti kohustumist i) kehtestada vajaduse korral eelarvemeetmed, et korrigeerida 2016. aastal võimalikku eelarve-eesmärkidest kõrvalekaldumist, ii) teha 2017. aastal täiendav struktuurne kohandus 0,25 % SKPst lisaks kohandusele 0,35 % SKPst, mis sätestati aprillis 2016 stabiilsusprogrammis, ning iii) teha olulistes valdkondades struktuurireforme, pidades silmas olemasolevaid probleemkohti, sh võtta pangandussüsteemi stabiliseerimise meetmeid, leitakse, et Portugali esitatud põhjendused õigustavad 0,2 %-ni SKPst ulatuva trahvi tühistamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Portugalile määratav trahv suuruses 0,2 % SKPst selle eest, et ta ei ole võtnud tõhusaid meetmeid vastusena nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele, tühistatakse.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 9. august 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LAJČÁK

---

(1)  
  ELT L 306, 23.11.2011, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

2

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/27

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/2351,

9. august 2016,

Hispaaniale trahvi määramise kohta selle eest, et ta ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu leidis aluslepingu artikli 126 lõike 8 alusel 12. juulil 2016 vastu võetud otsusega, et Hispaania ei ole võtnud vastusena aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel tehtud nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu leidis aluslepingu artikli 126 lõike 8 alusel 12. juulil 2016 vastu võetud otsusega, et Hispaania ei ole võtnud vastusena aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel tehtud nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.

| (2) | Tuginedes nõukogu 12. juuli 2016. aasta otsusele selle kohta, et Hispaania ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, peaks komisjon soovitama nõukogul määrata trahv. |
| --- | --- |

(2)

Tuginedes nõukogu 12. juuli 2016. aasta otsusele selle kohta, et Hispaania ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, peaks komisjon soovitama nõukogul määrata trahv.

| (3) | Hispaaniale määratava trahvi summa peaks põhimõtteliselt ulatuma 0,2 %-ni tema eelmise aasta SKPst, kuid seda summat võib vähendada või selle võib tühistada erakorraliste majandusolude tõttu või asjaomase liikmesriigi põhjendatud taotluse korral. |
| --- | --- |

(3)

Hispaaniale määratava trahvi summa peaks põhimõtteliselt ulatuma 0,2 %-ni tema eelmise aasta SKPst, kuid seda summat võib vähendada või selle võib tühistada erakorraliste majandusolude tõttu või asjaomase liikmesriigi põhjendatud taotluse korral.

| (4) | Hispaania SKP oli 2015. aastal 1 081,19 miljardit eurot ja 0,2 % nimetatud SKPst on 2 162,38 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(4)

Hispaania SKP oli 2015. aastal 1 081,19 miljardit eurot ja 0,2 % nimetatud SKPst on 2 162,38 miljonit eurot.

| (5) | Määruse (EL) nr 1173/2011 artikli 2 punkti 3 kohaselt tähendab mõiste „erakorralised majandusolud“ asjaolusid, mille puhul valitsemissektori ülemäärast eelarvepuudujääki käsitatakse võrreldes kontrollväärtusega erandlikuna aluslepingu artikli 126 lõike 2 punkti a teise taande tähenduses ning mida on täpsustatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 (2). Viimati nimetatud määruse kohaselt on selline ülemäärane eelarvepuudujääk erandlik, kui selle põhjustab i) asjaomase liikmesriigi kontrolli alt väljas olev ebatavaline sündmus, mis avaldab tõsist mõju valitsemissektori finantspositsioonile, või ii) tõsine majandussurutis, mis tähendab negatiivset aastast SKP kasvumäära või kogunenud toodangukaotust pikema perioodi jooksul, mil aastane SKP kasvumäär oli potentsiaalse kasvu määra suhtes väga madal. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 1173/2011 artikli 2 punkti 3 kohaselt tähendab mõiste „erakorralised majandusolud“ asjaolusid, mille puhul valitsemissektori ülemäärast eelarvepuudujääki käsitatakse võrreldes kontrollväärtusega erandlikuna aluslepingu artikli 126 lõike 2 punkti a teise taande tähenduses ning mida on täpsustatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 (2). Viimati nimetatud määruse kohaselt on selline ülemäärane eelarvepuudujääk erandlik, kui selle põhjustab i) asjaomase liikmesriigi kontrolli alt väljas olev ebatavaline sündmus, mis avaldab tõsist mõju valitsemissektori finantspositsioonile, või ii) tõsine majandussurutis, mis tähendab negatiivset aastast SKP kasvumäära või kogunenud toodangukaotust pikema perioodi jooksul, mil aastane SKP kasvumäär oli potentsiaalse kasvu määra suhtes väga madal.

| (6) | Eespool nimetatud tingimuste Hispaania suhtes kohaldamise hindamise tulemusel on jõutud järgmiste järeldusteni.






  — | Pärast SKP negatiivset reaalkasvu 10 järjestikuse kvartali jooksul taastus majanduskasv Hispaanias 2013. aasta kolmandas kvartalis. SKP reaalkasv ulatus 1,4 %-ni 2014. aastal ja kiirenes 3,2 %-ni 2015. aastal. Komisjoni 2016. aasta ajakohastatud kevadprognoosi kohaselt peaks SKP reaalkasv ulatuma 2016. aastal 2,9 %-ni. See näitaja ületab komisjoni talituste 2016. aasta kevadprognoosi 0,3 protsendipunti võrra ja selle taga on valitsemis- ja erasektori tarbimise oodatust suurem kasv käesoleva aasta esimeses kvartalis. Seepärast ei ole nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusega hõlmatud ajavahemiku (2013–2016) jooksul tõsist majandussurutist esinenud. |
| --- | --- | --- |

(6)

Eespool nimetatud tingimuste Hispaania suhtes kohaldamise hindamise tulemusel on jõutud järgmiste järeldusteni.

—

Pärast SKP negatiivset reaalkasvu 10 järjestikuse kvartali jooksul taastus majanduskasv Hispaanias 2013. aasta kolmandas kvartalis. SKP reaalkasv ulatus 1,4 %-ni 2014. aastal ja kiirenes 3,2 %-ni 2015. aastal. Komisjoni 2016. aasta ajakohastatud kevadprognoosi kohaselt peaks SKP reaalkasv ulatuma 2016. aastal 2,9 %-ni. See näitaja ületab komisjoni talituste 2016. aasta kevadprognoosi 0,3 protsendipunti võrra ja selle taga on valitsemis- ja erasektori tarbimise oodatust suurem kasv käesoleva aasta esimeses kvartalis. Seepärast ei ole nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusega hõlmatud ajavahemiku (2013–2016) jooksul tõsist majandussurutist esinenud.

| — | Lisaks ei esinenud 2013–2016. aasta jooksul valitsuse kontrolli alt väljas olevaid ebatavalisi sündmusi, mis avaldaksid tõsist mõju riigi rahandusele. Isegi kui Hispaania inflatsioon oli üllatuslikult madal ja 2014. aastal isegi negatiivne, ei avaldanud see riigi rahandusele suuremat mõju, kuna selle tasakaalustas suures osas oodatust suurem SKP reaalkasv, lisaks soodustasid eelarvepuudujäägi vähendamist ka kiire töökohtade loomine ja maksutulu suur osakaal majanduskasvus. |
| --- | --- |

—

Lisaks ei esinenud 2013–2016. aasta jooksul valitsuse kontrolli alt väljas olevaid ebatavalisi sündmusi, mis avaldaksid tõsist mõju riigi rahandusele. Isegi kui Hispaania inflatsioon oli üllatuslikult madal ja 2014. aastal isegi negatiivne, ei avaldanud see riigi rahandusele suuremat mõju, kuna selle tasakaalustas suures osas oodatust suurem SKP reaalkasv, lisaks soodustasid eelarvepuudujäägi vähendamist ka kiire töökohtade loomine ja maksutulu suur osakaal majanduskasvus.

| (7) | Seega ei eksisteeri erakorralisi majandusolusid, mis õigustaksid trahvisumma vähendamist. |
| --- | --- |

(7)

Seega ei eksisteeri erakorralisi majandusolusid, mis õigustaksid trahvisumma vähendamist.

| (8) | 13. juulil 2016 esitas Hispaania komisjonile põhjendatud taotluse soovitada, et nõukogu määraks trahvisummaks nulli. Taotluse toetamiseks esitas Hispaania järgmised põhjendused.
  Hispaania tuletab meelde olulisi saavutusi kaugeleulatuva reformikava rakendamisel olenemata väga keerulisest majandusolukorrast. Reformid osutusid otsustavaks majandustegevuse tugeva taastumise ja töökohtade loomise toetamisel, samuti kuhjunud tasakaalustamatuse korrigeerimisel. Samuti rõhutab Hispaania märkimisväärset eelarve kohandamist kriisi järel ning madala ja isegi negatiivse inflatsiooni negatiivset mõju eelarve kohandamisele ja majandusele tervikuna. Tõstatatakse ka metoodikaprobleeme, eriti praeguse metoodika väidetavat sobimatust stabiilsuse ja kasvu paktist kinnipidamise hindamisel, et võtta Hispaania puhul arvesse negatiivse inflatsiooniga kaasnevaid ootamatusi või mõõta täpselt SKP potentsiaalset kasvu. Lisaks osutas Hispaania 2016. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks võetud meetmetele ja kohustustele ning kinnitas kavatsust korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2017. aastaks. |
| --- | --- |

(8)

13. juulil 2016 esitas Hispaania komisjonile põhjendatud taotluse soovitada, et nõukogu määraks trahvisummaks nulli. Taotluse toetamiseks esitas Hispaania järgmised põhjendused.

Hispaania tuletab meelde olulisi saavutusi kaugeleulatuva reformikava rakendamisel olenemata väga keerulisest majandusolukorrast. Reformid osutusid otsustavaks majandustegevuse tugeva taastumise ja töökohtade loomise toetamisel, samuti kuhjunud tasakaalustamatuse korrigeerimisel. Samuti rõhutab Hispaania märkimisväärset eelarve kohandamist kriisi järel ning madala ja isegi negatiivse inflatsiooni negatiivset mõju eelarve kohandamisele ja majandusele tervikuna. Tõstatatakse ka metoodikaprobleeme, eriti praeguse metoodika väidetavat sobimatust stabiilsuse ja kasvu paktist kinnipidamise hindamisel, et võtta Hispaania puhul arvesse negatiivse inflatsiooniga kaasnevaid ootamatusi või mõõta täpselt SKP potentsiaalset kasvu. Lisaks osutas Hispaania 2016. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks võetud meetmetele ja kohustustele ning kinnitas kavatsust korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2017. aastaks.

| (9) | Nimetatud argumentide hindamisel on jõutud järgmiste järeldusteni. |
| --- | --- |

(9)

Nimetatud argumentide hindamisel on jõutud järgmiste järeldusteni.

| (10) | Hispaania majandus on viimastel aastatel märkimisväärselt elavdunud, muu hulgas tänu keerukates majandusoludes ette võetud reformidele, mis aitasid leevendada töö- ja tooteturgude jäikust. Hispaanias 2014. aasta alguses edukalt lõpule viidud finantsabiprogramm finantsasutuste rekapitaliseerimiseks ja paralleelselt ellu viidud põhjalikud struktuurireformid rajasid tugeva aluse majanduse elavdumiseks. Ka pärast programmi lõpuleviimist jätkas Hispaania struktuurireformide elluviimist, sealhulgas maksejõuetusraamistiku reformimist, pangandussektori ümberkorraldamise lõpuleviimist, avaliku halduse reformimist ja sõltumatu eelarvenõukogu loomist. Rahapoliitika ja euroala tugevdatud juhtimisraamistiku toel loodi nii alus kapitali sissevoolu taastumiseks kui ka finantstingimuste paranemiseks. Kui majanduskasv 2013. aasta teises pooles taastus, edenes sisemine ja maksebilansi tasakaalustamine, mida toetas ka reformist tulenev parem konkurentsivõime. Majanduse taastumisega kaasneb uute töökohtade loomine, mida toetavad palgakasvu jätkuv piiramine ning tööturu reformide mõju. Hoolimata majanduse tasakaalustamisel saavutatud edust, esineb endiselt olulisi probleeme, sest era- ja valitsemissektori kõrge võlatase, mis kajastub eriti suurtes netoväliskohustustes, toob Hispaania jaoks kaasa turgude meelestatuse muutustest tulenevad riskid, ning endiselt kõrge töötuse tase takistab majanduse kohandamist. |
| --- | --- |

(10)

Hispaania majandus on viimastel aastatel märkimisväärselt elavdunud, muu hulgas tänu keerukates majandusoludes ette võetud reformidele, mis aitasid leevendada töö- ja tooteturgude jäikust. Hispaanias 2014. aasta alguses edukalt lõpule viidud finantsabiprogramm finantsasutuste rekapitaliseerimiseks ja paralleelselt ellu viidud põhjalikud struktuurireformid rajasid tugeva aluse majanduse elavdumiseks. Ka pärast programmi lõpuleviimist jätkas Hispaania struktuurireformide elluviimist, sealhulgas maksejõuetusraamistiku reformimist, pangandussektori ümberkorraldamise lõpuleviimist, avaliku halduse reformimist ja sõltumatu eelarvenõukogu loomist. Rahapoliitika ja euroala tugevdatud juhtimisraamistiku toel loodi nii alus kapitali sissevoolu taastumiseks kui ka finantstingimuste paranemiseks. Kui majanduskasv 2013. aasta teises pooles taastus, edenes sisemine ja maksebilansi tasakaalustamine, mida toetas ka reformist tulenev parem konkurentsivõime. Majanduse taastumisega kaasneb uute töökohtade loomine, mida toetavad palgakasvu jätkuv piiramine ning tööturu reformide mõju. Hoolimata majanduse tasakaalustamisel saavutatud edust, esineb endiselt olulisi probleeme, sest era- ja valitsemissektori kõrge võlatase, mis kajastub eriti suurtes netoväliskohustustes, toob Hispaania jaoks kaasa turgude meelestatuse muutustest tulenevad riskid, ning endiselt kõrge töötuse tase takistab majanduse kohandamist.

| (11) | Kuigi Hispaania ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks vastavalt nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele, tuleks tunnistada, et Hispaania oli juba võtnud märkimisväärseid eelarve kohandamise meetmeid, et korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki 2012. aastal ja vähemal määral ka 2013. aastal. Sellistele olulistele eelarve struktuurse kohandamise meetmetele järgnenud, nõukogu 12. juuli 2016. aasta otsuses osutatud väsimus konsolideerimistegevuses tekkis pärast sotsiaalset ühtekuuluvust mõjutanud keerulisi majandustingimusi. Hispaanias esinesid nõukogu viimase soovitusega hõlmatud ajavahemiku jooksul majandustegevuse tugevast taaselavnemisest alates 2013. aasta kolmandast kvartalist olenemata tõepoolest ebasoodsad majandustingimused. SKP lõhe ulatus 2013. aastal potentsiaalsest SKPst – 8,5 %-ni ja kuigi see kiiresti paranes, jäi see 2015. aastal – 4,0 % juures negatiivseks. Töötuse määr jõudis 2013. aastal tipptasemele 26,1 % juures ning sotsiaalne tõrjutus ja ebavõrdsus halvenesid pärast kriisi, tõstes vaesuses või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste osakaalu 2014. aastal 29,2 %-ni, mis on üks kõrgemaid näitajaid liidus. |
| --- | --- |

(11)

Kuigi Hispaania ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks vastavalt nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele, tuleks tunnistada, et Hispaania oli juba võtnud märkimisväärseid eelarve kohandamise meetmeid, et korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki 2012. aastal ja vähemal määral ka 2013. aastal. Sellistele olulistele eelarve struktuurse kohandamise meetmetele järgnenud, nõukogu 12. juuli 2016. aasta otsuses osutatud väsimus konsolideerimistegevuses tekkis pärast sotsiaalset ühtekuuluvust mõjutanud keerulisi majandustingimusi. Hispaanias esinesid nõukogu viimase soovitusega hõlmatud ajavahemiku jooksul majandustegevuse tugevast taaselavnemisest alates 2013. aasta kolmandast kvartalist olenemata tõepoolest ebasoodsad majandustingimused. SKP lõhe ulatus 2013. aastal potentsiaalsest SKPst – 8,5 %-ni ja kuigi see kiiresti paranes, jäi see 2015. aastal – 4,0 % juures negatiivseks. Töötuse määr jõudis 2013. aastal tipptasemele 26,1 % juures ning sotsiaalne tõrjutus ja ebavõrdsus halvenesid pärast kriisi, tõstes vaesuses või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste osakaalu 2014. aastal 29,2 %-ni, mis on üks kõrgemaid näitajaid liidus.

| (12) | Kuigi mõned viimaste aastate meetmed mõjutasid riigi rahandust otseselt negatiivselt, võivad need aidata kiirendada majanduskasvu ja suurendada tööhõivet keskmises kuni pikas perspektiivis ning muuta riigi rahanduse jätkusuutlikumaks. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi püsimist põhjustasid ka sotsiaalmaksete vähendused ja vabastused, kuid samas soodustasid need väikesepalgalistele, madalama kvalifikatsiooniga töötajatele ja uutele alalistele lepingutele suunatuna teataval määral sotsiaalset ühtekuuluvust. 2014. aasta lõpus vastu võetud maksureformide eesmärk on alarahastusest hoolimata muuta maksustruktuur kasvu paremini soodustavaks ning parandada maksuhaldust ja edendada võrdsust. |
| --- | --- |

(12)

Kuigi mõned viimaste aastate meetmed mõjutasid riigi rahandust otseselt negatiivselt, võivad need aidata kiirendada majanduskasvu ja suurendada tööhõivet keskmises kuni pikas perspektiivis ning muuta riigi rahanduse jätkusuutlikumaks. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi püsimist põhjustasid ka sotsiaalmaksete vähendused ja vabastused, kuid samas soodustasid need väikesepalgalistele, madalama kvalifikatsiooniga töötajatele ja uutele alalistele lepingutele suunatuna teataval määral sotsiaalset ühtekuuluvust. 2014. aasta lõpus vastu võetud maksureformide eesmärk on alarahastusest hoolimata muuta maksustruktuur kasvu paremini soodustavaks ning parandada maksuhaldust ja edendada võrdsust.

| (13) | Positiivse külje pealt võib välja tuua Hispaania vahevalitsuse poolt 2016. aastaks võetud eelarvepuudujääki vähendavad meetmed vastusena komisjoni 9. märtsi 2016. aasta soovitusele meetmete kohta, mida Hispaania peaks võtma, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne kõrvaldamine. Selleks et rakendada siseriiklike õigusaktide sätteid, millega kehtestada eelarvedistsipliin piirkondlikele omavalitsustele, nõudis valitsus 6. aprillil, et 12 piirkondlikku omavalitsust kiidaksid heaks eelarveassigneeringute kärped 2016. aasta eelarvepuudujäägi eesmärkidest kinnipidamise tagamiseks. Kuigi praeguseks kõnealuste omavalitsuste poolt vastu võetud kulude kärped jäävad märkimisväärselt allapoole 2016. aasta stabiilsusprogrammis esitatud eeldatavast summast, on Hispaania keskvalitsus kiitnud heaks eelarveassigneeringute kärped suuruses ligikaudu 0,2 % SKPst. 13. juulil teatas Hispaania vahevalitsus kavatsusest kehtestada täiendavaid eelarvepuudujääki vähendavaid meetmeid, mis on väga teretulnud. Tulude poolel peaksid uue valitsuse ametisse astumisel kohe vastu võetavad äriühingu tulumaksuseaduse muudatused korvama 2016. aastaks oodatava tulude vähenemise suuruses ligikaudu 0,5 % SKPst äriühingu tulumaksu osamaksete (pagos fraccionados) regulatsiooni tehtavate muudatuste tagajärjel, et tagada äriühingu tulumaksust saadava tulu jõudmine 2016. aasta stabiilsusprogrammis eeldatud tasemele. Kulude poolel võib 14. juulil kokku lepitud keskvalitsuse eelarveaasta lõpetamise kuupäeva ettepoole toomine aidata ohjeldada kulude kasvu 2016. aasta teises pooles. Nende meetmega kaasnevad endiselt märkimisväärsed rakendamisega seotud riskid, eriti seoses äriühingu tulumaksuseaduse vajalike muudatuste õigeaegse vastuvõtmisega parlamendis ja nende piisavusega äriühingu tulumaksust laekuvate tulude oodatava vähenemise tasakaalustamisel. Valitsus on kohustunud võtma ka täiendavaid meetmeid maksupettuse vastu. |
| --- | --- |

(13)

Positiivse külje pealt võib välja tuua Hispaania vahevalitsuse poolt 2016. aastaks võetud eelarvepuudujääki vähendavad meetmed vastusena komisjoni 9. märtsi 2016. aasta soovitusele meetmete kohta, mida Hispaania peaks võtma, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne kõrvaldamine. Selleks et rakendada siseriiklike õigusaktide sätteid, millega kehtestada eelarvedistsipliin piirkondlikele omavalitsustele, nõudis valitsus 6. aprillil, et 12 piirkondlikku omavalitsust kiidaksid heaks eelarveassigneeringute kärped 2016. aasta eelarvepuudujäägi eesmärkidest kinnipidamise tagamiseks. Kuigi praeguseks kõnealuste omavalitsuste poolt vastu võetud kulude kärped jäävad märkimisväärselt allapoole 2016. aasta stabiilsusprogrammis esitatud eeldatavast summast, on Hispaania keskvalitsus kiitnud heaks eelarveassigneeringute kärped suuruses ligikaudu 0,2 % SKPst. 13. juulil teatas Hispaania vahevalitsus kavatsusest kehtestada täiendavaid eelarvepuudujääki vähendavaid meetmeid, mis on väga teretulnud. Tulude poolel peaksid uue valitsuse ametisse astumisel kohe vastu võetavad äriühingu tulumaksuseaduse muudatused korvama 2016. aastaks oodatava tulude vähenemise suuruses ligikaudu 0,5 % SKPst äriühingu tulumaksu osamaksete (pagos fraccionados) regulatsiooni tehtavate muudatuste tagajärjel, et tagada äriühingu tulumaksust saadava tulu jõudmine 2016. aasta stabiilsusprogrammis eeldatud tasemele. Kulude poolel võib 14. juulil kokku lepitud keskvalitsuse eelarveaasta lõpetamise kuupäeva ettepoole toomine aidata ohjeldada kulude kasvu 2016. aasta teises pooles. Nende meetmega kaasnevad endiselt märkimisväärsed rakendamisega seotud riskid, eriti seoses äriühingu tulumaksuseaduse vajalike muudatuste õigeaegse vastuvõtmisega parlamendis ja nende piisavusega äriühingu tulumaksust laekuvate tulude oodatava vähenemise tasakaalustamisel. Valitsus on kohustunud võtma ka täiendavaid meetmeid maksupettuse vastu.

| (14) | Hispaania põhjendatud taotluses komisjonile on osutatud ka madala ja isegi negatiivse inflatsiooni negatiivsele mõjule eelarve kohandamisele ja majandusele tervikuna. Nagu nõukogu 12. juuli 2016. aasta otsuses tõdetud, oli Hispaania inflatsioon (mõõdetuna SKP deflaatoriga) ajavahemikul 2013–2015 tunduvalt väiksem kui soovituse aluseks olevas makromajanduslikus lähtestsenaariumis (2014. aastal oli see isegi negatiivne: – 0,4 %). Madala või isegi negatiivse inflatsiooni negatiivset mõju Hispaania eelarvetulemustele tasakaalustas suures osas oodatust suurem SKP reaalkasv. |
| --- | --- |

(14)

Hispaania põhjendatud taotluses komisjonile on osutatud ka madala ja isegi negatiivse inflatsiooni negatiivsele mõjule eelarve kohandamisele ja majandusele tervikuna. Nagu nõukogu 12. juuli 2016. aasta otsuses tõdetud, oli Hispaania inflatsioon (mõõdetuna SKP deflaatoriga) ajavahemikul 2013–2015 tunduvalt väiksem kui soovituse aluseks olevas makromajanduslikus lähtestsenaariumis (2014. aastal oli see isegi negatiivne: – 0,4 %). Madala või isegi negatiivse inflatsiooni negatiivset mõju Hispaania eelarvetulemustele tasakaalustas suures osas oodatust suurem SKP reaalkasv.

| (15) | Hispaania tõstab esile ka metoodikaprobleeme, eriti praeguse tõhusal meetmel põhineva metoodika väidetavat sobimatust, et võtta Hispaania puhul arvesse negatiivse inflatsiooniga kaasnevaid ootamatusi või mõõta täpselt SKP potentsiaalset kasvu. Mis puutub Hispaanias toimunud eelarve struktuurse kohandamise võimalikku alahindamisse, tuleb meenutada, et potentsiaalset kasvu hinnates kasutab komisjon ühiselt kokku lepitud toodangu funktsioonil põhinevat meetodit, mille nõukogu on heaks kiitnud. Negatiivse inflatsiooni mõju puhul tunnistab komisjon oma analüütilises dokumendis, et eelarvejärelevalve tegemiseks kokku lepitud metoodika, mis põhineb nominaalse eelarvepositsiooni näitajate korrigeerimisel potentsiaalse SKP hinnangute alusel, võib negatiivse inflatsioonimõju olemasolu korral viia eelarve struktuurse kohandamise alahindamiseni. Sellele lähenemisviisile lisandub siiski eelarve kohandamise nn alt-üles meede, millega hinnatakse, kas kulutuste sihttasemed on saavutatud ja kas tulude poolel on rakendatud kavandatud vabalt valitud meetmed. Vastupidiselt struktuurse eelarvepositsiooni muutusele hinnatakse sellise alt-üles meetmega deflatsioonijärgset eelarve kohandamist üle. Hispaania puhul näitab ka alt-üles meetme kasutamine, et soovitatud kumulatiivse struktuurse kohandamise näitajat 3,0 % SKPst arvestades aastatel 2013–2015 kumulatiivset kohandamist ei saavutatud. |
| --- | --- |

(15)

Hispaania tõstab esile ka metoodikaprobleeme, eriti praeguse tõhusal meetmel põhineva metoodika väidetavat sobimatust, et võtta Hispaania puhul arvesse negatiivse inflatsiooniga kaasnevaid ootamatusi või mõõta täpselt SKP potentsiaalset kasvu. Mis puutub Hispaanias toimunud eelarve struktuurse kohandamise võimalikku alahindamisse, tuleb meenutada, et potentsiaalset kasvu hinnates kasutab komisjon ühiselt kokku lepitud toodangu funktsioonil põhinevat meetodit, mille nõukogu on heaks kiitnud. Negatiivse inflatsiooni mõju puhul tunnistab komisjon oma analüütilises dokumendis, et eelarvejärelevalve tegemiseks kokku lepitud metoodika, mis põhineb nominaalse eelarvepositsiooni näitajate korrigeerimisel potentsiaalse SKP hinnangute alusel, võib negatiivse inflatsioonimõju olemasolu korral viia eelarve struktuurse kohandamise alahindamiseni. Sellele lähenemisviisile lisandub siiski eelarve kohandamise nn alt-üles meede, millega hinnatakse, kas kulutuste sihttasemed on saavutatud ja kas tulude poolel on rakendatud kavandatud vabalt valitud meetmed. Vastupidiselt struktuurse eelarvepositsiooni muutusele hinnatakse sellise alt-üles meetmega deflatsioonijärgset eelarve kohandamist üle. Hispaania puhul näitab ka alt-üles meetme kasutamine, et soovitatud kumulatiivse struktuurse kohandamise näitajat 3,0 % SKPst arvestades aastatel 2013–2015 kumulatiivset kohandamist ei saavutatud.

| (16) | Arvestades Hispaania põhjendatud taotlust ja võttes arvesse eelmisi punkte, eriti Hispaania valitsuse poolt alates 2012. aastast tehtud ja praegugi tehtavaid põhjalikke struktuurireforme, nõukogu 2013. aasta otsusega hõlmatud ajavahemikul valitsenud keerulisi majandusolusid, Hispaania vahevalitsuse põhjendatud taotluses välja kuulutatud eelarvepuudujääki vähendavaid kohustusi koos konsolideeritud meetmetega, mis võeti vastusena komisjoni 9. märtsi 2016. aasta soovitusele meetmete kohta, mida Hispaania peaks võtma, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne kõrvaldamine, peetakse põhjendatuks tühistada trahv suuruses 0,2 % SKPst, |
| --- | --- |

(16)

Arvestades Hispaania põhjendatud taotlust ja võttes arvesse eelmisi punkte, eriti Hispaania valitsuse poolt alates 2012. aastast tehtud ja praegugi tehtavaid põhjalikke struktuurireforme, nõukogu 2013. aasta otsusega hõlmatud ajavahemikul valitsenud keerulisi majandusolusid, Hispaania vahevalitsuse põhjendatud taotluses välja kuulutatud eelarvepuudujääki vähendavaid kohustusi koos konsolideeritud meetmetega, mis võeti vastusena komisjoni 9. märtsi 2016. aasta soovitusele meetmete kohta, mida Hispaania peaks võtma, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne kõrvaldamine, peetakse põhjendatuks tühistada trahv suuruses 0,2 % SKPst,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hispaaniale määratav trahv suuruses 0,2 % SKPst selle eest, et ta ei ole võtnud tõhusad meetmed vastusena nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele, tühistatakse.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel, 9. august 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LAJČÁK

---

(1)  
  ELT L 306, 23.11.2011, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

2

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/31

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/2352,

14. detsember 2017,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/789 Xylella fastidiosa (Wells et al.) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 8356 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõike 3 neljandat lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kogemused, mis on saadud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2015/789 (2) kohaldamisel, eelkõige alates selle viimasest muutmisest rakendusotsusega (EL) 2016/764, (3) on näidanud, et vaja on võtta mitu uut meedet ja et kõnealuse otsuse teatavaid sätteid tuleks muuta, tagamaks tulemuslikum tegutsemine bakteri Xylella fastidiosa (Wells et al.) (edaspidi „määratletud organism“) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu. |
| --- | --- |

(1)

Kogemused, mis on saadud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2015/789 (2) kohaldamisel, eelkõige alates selle viimasest muutmisest rakendusotsusega (EL) 2016/764, (3) on näidanud, et vaja on võtta mitu uut meedet ja et kõnealuse otsuse teatavaid sätteid tuleks muuta, tagamaks tulemuslikum tegutsemine bakteri Xylella fastidiosa (Wells et al.) (edaspidi „määratletud organism“) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu.

| (2) | Sõltumata liikmesriigi tasandil hinnatud riskitasemel põhinevate uuringute vajadusest on kogemused näidanud, et uuringuid tuleb teha põhjalikumalt ja ühtlustatumalt tagamaks, et kõik liikmesriigid rakendavad määratletud organismi suhtes samal tasemel ettevaatusabinõusid. Sel põhjused peaksid liikmesriigid neid uuringuid tehes võtma arvesse komisjoni avaldatud asjaomaseid tehnilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(2)

Sõltumata liikmesriigi tasandil hinnatud riskitasemel põhinevate uuringute vajadusest on kogemused näidanud, et uuringuid tuleb teha põhjalikumalt ja ühtlustatumalt tagamaks, et kõik liikmesriigid rakendavad määratletud organismi suhtes samal tasemel ettevaatusabinõusid. Sel põhjused peaksid liikmesriigid neid uuringuid tehes võtma arvesse komisjoni avaldatud asjaomaseid tehnilisi suuniseid.

| (3) | Nagu on osutatud rahvusvahelistes standardites, on määratletud organismi kindlakstegemine osutunud kõige usaldusväärsemaks siis, kui see põhineb vähemalt kahel eri analüüsil, mis tehakse erinevate bioloogiliste põhimõtete järgi või milles uuritakse genoomi eri osi. Selliste analüüside loetelu peaks olema kättesaadav komisjoni andmebaasis, mis peaks olema läbipaistvuse tagamiseks avalik. Kuna väljaspool piiritletud alasid nõuab määratletud organismide kindlakstegemine erineva tundlikkusega analüüse, peaksid piiritletud alade ja nendest väljapoole jäävate alade jaoks olema eraldi analüüsid. |
| --- | --- |

(3)

Nagu on osutatud rahvusvahelistes standardites, on määratletud organismi kindlakstegemine osutunud kõige usaldusväärsemaks siis, kui see põhineb vähemalt kahel eri analüüsil, mis tehakse erinevate bioloogiliste põhimõtete järgi või milles uuritakse genoomi eri osi. Selliste analüüside loetelu peaks olema kättesaadav komisjoni andmebaasis, mis peaks olema läbipaistvuse tagamiseks avalik. Kuna väljaspool piiritletud alasid nõuab määratletud organismide kindlakstegemine erineva tundlikkusega analüüse, peaksid piiritletud alade ja nendest väljapoole jäävate alade jaoks olema eraldi analüüsid.

| (4) | Läbipaistvuse huvides peaksid liikmesriigid avaldama oma riiklikud situatsiooniplaanid internetis. |
| --- | --- |

(4)

Läbipaistvuse huvides peaksid liikmesriigid avaldama oma riiklikud situatsiooniplaanid internetis.

| (5) | Teaduslikud tõendid, mida Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on käsitlenud 2015. aasta jaanuari teaduslikus arvamuses, (4) osutavad mujal maailmas leitud määratletud organismi eri alamliikide võimalikule geneetilisele rekombinatsioonile, mis mõjutab uusi taimeliike, mida asjaomased alamliigid ei ole teadaolevalt kunagi varem nakatanud. Et tagada suurem ettevaatus ja tulenevalt asjaolust, et hiljuti on liidus teatatud eri alamliikidest, on tähtis selgitada, et kui piirkonnas on leitud enam kui üks määratletud organismi alamliik, tuleks see ala määratletud organismi ja kõigi selle võimalike alamliikide suhtes piiritleda. Kui alamliigi esinemise kindlakstegemine on pooleli, peaks asjaomane liikmesriik ettevaatusabinõuna piiritlema selle ala ka määratletud organismi ja kõigi selle võimalike alamliikide suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Teaduslikud tõendid, mida Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on käsitlenud 2015. aasta jaanuari teaduslikus arvamuses, (4) osutavad mujal maailmas leitud määratletud organismi eri alamliikide võimalikule geneetilisele rekombinatsioonile, mis mõjutab uusi taimeliike, mida asjaomased alamliigid ei ole teadaolevalt kunagi varem nakatanud. Et tagada suurem ettevaatus ja tulenevalt asjaolust, et hiljuti on liidus teatatud eri alamliikidest, on tähtis selgitada, et kui piirkonnas on leitud enam kui üks määratletud organismi alamliik, tuleks see ala määratletud organismi ja kõigi selle võimalike alamliikide suhtes piiritleda. Kui alamliigi esinemise kindlakstegemine on pooleli, peaks asjaomane liikmesriik ettevaatusabinõuna piiritlema selle ala ka määratletud organismi ja kõigi selle võimalike alamliikide suhtes.

| (6) | Kogemused on näidanud, et puhvertsoonis uuringute tegemisel tuleb vahendeid eraldada taimeterviseriski taseme alusel tähtsuse järjekorras. Seepärast oleks puhvertsoonis proportsionaalne, kui sedalaadi uuringus jagatakse nakatunud tsooni ümbritsev ja vähemalt 1 km laiune tsoon 100 × 100 m suurusteks ruutudeks ning ülejäänud puhvertsoon 1 × 1 km suurusteks ruutudeks. |
| --- | --- |

(6)

Kogemused on näidanud, et puhvertsoonis uuringute tegemisel tuleb vahendeid eraldada taimeterviseriski taseme alusel tähtsuse järjekorras. Seepärast oleks puhvertsoonis proportsionaalne, kui sedalaadi uuringus jagatakse nakatunud tsooni ümbritsev ja vähemalt 1 km laiune tsoon 100 × 100 m suurusteks ruutudeks ning ülejäänud puhvertsoon 1 × 1 km suurusteks ruutudeks.

| (7) | Praeguste kogemuste põhjal ja kooskõlas EFSA esitatud teaduslike tõenditega suurendab määratletud organismi eduka likvideerimise väljavaateid see, kui kõrvaldada viivitamata kõik peremeestaimed – olenemata nende tervislikust seisundist –, mis kasvavad nakatunud taimedest 100 meetri raadiuses. Võrreldes leviku tõkestamise meetmetega, mille puhul kõrvaldatakse ainult taimed, mis leitakse olevat nakatunud ja mis kasvavad piiritletud ala mõnes osas, annab kõigi peremeestaimede kõrvaldamine suurema kindluse asümptomaatilise nakkuse puudumise suhtes ja seega määratletud organismiga seotud staatuse suhtes sellel alal. Seepärast on proportsionaalne vähendada nakatunud tsooni ümbritseva puhvertsooni laiust 10 kilomeetrilt 5 kilomeetrini kõikidel juhtudel, kus piiritletud ala on kehtestatud likvideerimise eesmärgil. Kui aga piiritletud ala kehtestatakse leviku tõkestamise eesmärgil, peab puhvertsoon jääma 10 km laiuseks, sest määratletud organismi ulatuslikuma esinemise tõttu sellisel piiritletud alal tuleb olla ettevaatlikum. |
| --- | --- |

(7)

Praeguste kogemuste põhjal ja kooskõlas EFSA esitatud teaduslike tõenditega suurendab määratletud organismi eduka likvideerimise väljavaateid see, kui kõrvaldada viivitamata kõik peremeestaimed – olenemata nende tervislikust seisundist –, mis kasvavad nakatunud taimedest 100 meetri raadiuses. Võrreldes leviku tõkestamise meetmetega, mille puhul kõrvaldatakse ainult taimed, mis leitakse olevat nakatunud ja mis kasvavad piiritletud ala mõnes osas, annab kõigi peremeestaimede kõrvaldamine suurema kindluse asümptomaatilise nakkuse puudumise suhtes ja seega määratletud organismiga seotud staatuse suhtes sellel alal. Seepärast on proportsionaalne vähendada nakatunud tsooni ümbritseva puhvertsooni laiust 10 kilomeetrilt 5 kilomeetrini kõikidel juhtudel, kus piiritletud ala on kehtestatud likvideerimise eesmärgil. Kui aga piiritletud ala kehtestatakse leviku tõkestamise eesmärgil, peab puhvertsoon jääma 10 km laiuseks, sest määratletud organismi ulatuslikuma esinemise tõttu sellisel piiritletud alal tuleb olla ettevaatlikum.

| (8) | Proportsionaalne on ka vähendada seda puhvertsooni 1 kilomeetrini teatavatel tingimustel, mille puhul on tagatud, et määratletud organism ei levi enam edasi, nakatunud taimed kõrvaldatakse viivitamata ja olukorda seiratakse nõuetekohaselt. Samamoodi on proportsionaalne lubada piiritletud ala staatus 12 kuud pärast selle algset kehtestamist tühistada, kui kasutusele on võetud mahukas proovivõtuskeem, mille abil veendutakse määratletud organismi puudumises sellel alal. |
| --- | --- |

(8)

Proportsionaalne on ka vähendada seda puhvertsooni 1 kilomeetrini teatavatel tingimustel, mille puhul on tagatud, et määratletud organism ei levi enam edasi, nakatunud taimed kõrvaldatakse viivitamata ja olukorda seiratakse nõuetekohaselt. Samamoodi on proportsionaalne lubada piiritletud ala staatus 12 kuud pärast selle algset kehtestamist tühistada, kui kasutusele on võetud mahukas proovivõtuskeem, mille abil veendutakse määratletud organismi puudumises sellel alal.

| (9) | Et suurendada määratletud organismi vastu võetavate meetmete läbipaistvust ja avalikku teavitamist nendest, peaksid liikmesriigid avaldama oma territooriumil olevate piiritletud alade loetelu ja seda ajakohastama. Seejärel peaks komisjon avaldama oma loetelu nendest aladest, millest liikmesriigid on teavitanud, ja seda ajakohastama. |
| --- | --- |

(9)

Et suurendada määratletud organismi vastu võetavate meetmete läbipaistvust ja avalikku teavitamist nendest, peaksid liikmesriigid avaldama oma territooriumil olevate piiritletud alade loetelu ja seda ajakohastama. Seejärel peaks komisjon avaldama oma loetelu nendest aladest, millest liikmesriigid on teavitanud, ja seda ajakohastama.

| (10) | Kogemuste põhjal on proportsionaalne võimaldada piiritletud ala mitte kehtestada, kui määratletud organismi leitakse kohast, mis on tõendatult füüsiliselt kaitstud selle organismi vektorite eest. See meetod on proportsionaalne, sest määratletud organism on sellisel juhul väikese levikuriskiga ja tänu piiratud esinemiskeskkonnale on suurem võimalus see organism kohe likvideerida. |
| --- | --- |

(10)

Kogemuste põhjal on proportsionaalne võimaldada piiritletud ala mitte kehtestada, kui määratletud organismi leitakse kohast, mis on tõendatult füüsiliselt kaitstud selle organismi vektorite eest. See meetod on proportsionaalne, sest määratletud organism on sellisel juhul väikese levikuriskiga ja tänu piiratud esinemiskeskkonnale on suurem võimalus see organism kohe likvideerida.

| (11) | Et pakkuda liikmesriikidele rohkem paindlikkust, peaks neil olema võimalus lubada asjakohastel tingimustel teatavate või kõigi peremeestaimede istutamist või külvamist leviku tõkestamise meetmetega hõlmatud nakatunud tsoonis väljaspool puhvertsooniga külgnevat 20 km laiust ala. Seda tehes peaksid nad eelistama taimi, mis kuuluvad määratletud organismi suhtes vastupanuvõimeliseks või resistentseks hinnatud sorti, et vähendada bakteriinokulumi taset asjaomases piirkonnas. |
| --- | --- |

(11)

Et pakkuda liikmesriikidele rohkem paindlikkust, peaks neil olema võimalus lubada asjakohastel tingimustel teatavate või kõigi peremeestaimede istutamist või külvamist leviku tõkestamise meetmetega hõlmatud nakatunud tsoonis väljaspool puhvertsooniga külgnevat 20 km laiust ala. Seda tehes peaksid nad eelistama taimi, mis kuuluvad määratletud organismi suhtes vastupanuvõimeliseks või resistentseks hinnatud sorti, et vähendada bakteriinokulumi taset asjaomases piirkonnas.

| (12) | Lähtuvalt konkreetse paikkonna traditsioonide ja ajaloo väärtustamisest peaks liikmesriikidel olema võimalus otsustada, et ametlikult ajaloolise väärtusega taimena käsitatavaid peremeestaimi ei pea kõrvaldama, kui need ei ole määratletud organismiga nakatunud, isegi kui need kasvavad 100 m raadiuses taimedest, mis on analüüside alusel tunnistatud määratletud organismiga nakatunuks. Siiski tuleks selliste taimede võimaliku nakatumise ennetamiseks ja määratletud organismi leviku tõkestamiseks kohaldada nende suhtes eritingimusi. |
| --- | --- |

(12)

Lähtuvalt konkreetse paikkonna traditsioonide ja ajaloo väärtustamisest peaks liikmesriikidel olema võimalus otsustada, et ametlikult ajaloolise väärtusega taimena käsitatavaid peremeestaimi ei pea kõrvaldama, kui need ei ole määratletud organismiga nakatunud, isegi kui need kasvavad 100 m raadiuses taimedest, mis on analüüside alusel tunnistatud määratletud organismiga nakatunuks. Siiski tuleks selliste taimede võimaliku nakatumise ennetamiseks ja määratletud organismi leviku tõkestamiseks kohaldada nende suhtes eritingimusi.

| (13) | Et tagada määratletud organismi esinemise seire piiritletud alal sobival ajal, tuleks õiguskindluse huvides täpsustada, et sellisel seirel ja asjakohasel kontrollimisel võetakse arvesse komisjoni avaldatud sellekohaseid tehnilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(13)

Et tagada määratletud organismi esinemise seire piiritletud alal sobival ajal, tuleks õiguskindluse huvides täpsustada, et sellisel seirel ja asjakohasel kontrollimisel võetakse arvesse komisjoni avaldatud sellekohaseid tehnilisi suuniseid.

| (14) | Selguse ja õiguskindluse huvides on asjakohane käsitada nakatunud tsoonina, kus võidakse kohaldada leviku tõkestamise meetmeid, üksnes tsooni, mis on loetletud rakendusotsuse (EL) 2015/789 lisas. |
| --- | --- |

(14)

Selguse ja õiguskindluse huvides on asjakohane käsitada nakatunud tsoonina, kus võidakse kohaldada leviku tõkestamise meetmeid, üksnes tsooni, mis on loetletud rakendusotsuse (EL) 2015/789 lisas.

| (15) | Võttes arvesse määratletud organismiga seotud olukorda liidus ja leviku tõkestamise alade tunnustamist ka liidu teistes osades, tuleks taimed kõrvaldada kogu leviku tõkestamise alal, kus määratletud organismi on ametlike uuringute alusel leitud. Et kaitsta liidu ülejäänud territooriumi, tuleks kõnealuseid ametlikke uuringuid teha vähemalt selliste tootmiskohtade läheduses, mille puhul on antud luba viia määratletud taimi piiritletud alalt välja, samuti konkreetse kultuurilise, sotsiaalse ja teadusliku väärtusega taimede kasvukohtade läheduses ja nakatunud tsoonis asuval alal, mis on 20 km kaugusel asjaomase nakatunud tsooni piirist. Seda nõuet ei tohiks siiski kohaldada saarte puhul, mis on tervikuna leviku tõkestamise alad ja asuvad rohkem kui 10 km kaugusel lähimast liidu maismaaterritooriumist, kuna need saared on igal juhul füüsiliselt eraldatud. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse määratletud organismiga seotud olukorda liidus ja leviku tõkestamise alade tunnustamist ka liidu teistes osades, tuleks taimed kõrvaldada kogu leviku tõkestamise alal, kus määratletud organismi on ametlike uuringute alusel leitud. Et kaitsta liidu ülejäänud territooriumi, tuleks kõnealuseid ametlikke uuringuid teha vähemalt selliste tootmiskohtade läheduses, mille puhul on antud luba viia määratletud taimi piiritletud alalt välja, samuti konkreetse kultuurilise, sotsiaalse ja teadusliku väärtusega taimede kasvukohtade läheduses ja nakatunud tsoonis asuval alal, mis on 20 km kaugusel asjaomase nakatunud tsooni piirist. Seda nõuet ei tohiks siiski kohaldada saarte puhul, mis on tervikuna leviku tõkestamise alad ja asuvad rohkem kui 10 km kaugusel lähimast liidu maismaaterritooriumist, kuna need saared on igal juhul füüsiliselt eraldatud.

| (16) | Taimeterviseriski tõttu, mis on EFSA 2016. aasta märtsi hinnangu (5) kohaselt väike, on asjakohane lubada ilma komisjoni direktiivi 92/105/EMÜ (6) kohaselt koostatud ja väljastatud taimepassita viia piiritletud alalt välja määratletud taimi, mille sortide puhul on tõendatud, et need ei ole määratletud organismi ühe või mitme alamliigi suhtes vastuvõtlikud. |
| --- | --- |

(16)

Taimeterviseriski tõttu, mis on EFSA 2016. aasta märtsi hinnangu (5) kohaselt väike, on asjakohane lubada ilma komisjoni direktiivi 92/105/EMÜ (6) kohaselt koostatud ja väljastatud taimepassita viia piiritletud alalt välja määratletud taimi, mille sortide puhul on tõendatud, et need ei ole määratletud organismi ühe või mitme alamliigi suhtes vastuvõtlikud.

| (17) | Tulenevalt lennuvõimeliste vektorputukate levitamissuutlikkusest on asjakohane ja proportsionaalsem lubada viia määratletud taimi välja tootmiskohtadest, mida ümbritseb kaks korda aastas kontrollitav 100 m laiune tsoon, kust on viivitamata kõrvaldatud kõik taimed, millel on leitud sümptomeid või mis on nakatunud määratletud organismiga. Järjepidevuse huvides tuleks samasugust reeglit kohaldada kolmandates riikides asuvates tootmiskohtades, kus määratletud organismi teadaolevalt esineb. |
| --- | --- |

(17)

Tulenevalt lennuvõimeliste vektorputukate levitamissuutlikkusest on asjakohane ja proportsionaalsem lubada viia määratletud taimi välja tootmiskohtadest, mida ümbritseb kaks korda aastas kontrollitav 100 m laiune tsoon, kust on viivitamata kõrvaldatud kõik taimed, millel on leitud sümptomeid või mis on nakatunud määratletud organismiga. Järjepidevuse huvides tuleks samasugust reeglit kohaldada kolmandates riikides asuvates tootmiskohtades, kus määratletud organismi teadaolevalt esineb.

| (18) | Kogemustest nähtub, et tootmiskohtades, kus peremeestaimed kasvavad väljaspool piiritletud ala, tehakse iga-aastast kontrolli ning sümptomite tuvastamise korral võetakse proove ja tehakse analüüse, et tagada suurem kindlus määratletud organismi puudumise suhtes. Et tagada liidus kaitse ühtlustatud tase, tuleks seepärast selliste kohtade jaoks vastu võtta asjakohased nõuded. |
| --- | --- |

(18)

Kogemustest nähtub, et tootmiskohtades, kus peremeestaimed kasvavad väljaspool piiritletud ala, tehakse iga-aastast kontrolli ning sümptomite tuvastamise korral võetakse proove ja tehakse analüüse, et tagada suurem kindlus määratletud organismi puudumise suhtes. Et tagada liidus kaitse ühtlustatud tase, tuleks seepärast selliste kohtade jaoks vastu võtta asjakohased nõuded.

| (19) | On tõendatud, et liigid Coffea sp., Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. ja Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb on määratletud organismiga pidevalt nakatunud ja nende kaudu saab haigus liidus hõlpsalt levida. Kuigi liidus leitud nakatunud taimede allika kinnitamiseks tehtav ettevaatuspõhimõttest lähtuv tagantjärele tuvastamine alles käib, tuleks neid määratletud taimi kasvatada ainult kohtades, kus tehakse igal aastal ametlik kontroll, proovivõtmine ja analüüs kinnitamaks, et määratletud organismi ei esine. Kuna need taimed on määratletud organismi suhtes vastuvõtlikumad, tuleks selle organismi esinemine teha kindlaks vähemalt kahe positiivse analüüsi alusel, millest vähemalt üks peaks olema asjaomases komisjoni andmebaasis loetletud molekulaaranalüüs. |
| --- | --- |

(19)

On tõendatud, et liigid Coffea sp., Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. ja Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb on määratletud organismiga pidevalt nakatunud ja nende kaudu saab haigus liidus hõlpsalt levida. Kuigi liidus leitud nakatunud taimede allika kinnitamiseks tehtav ettevaatuspõhimõttest lähtuv tagantjärele tuvastamine alles käib, tuleks neid määratletud taimi kasvatada ainult kohtades, kus tehakse igal aastal ametlik kontroll, proovivõtmine ja analüüs kinnitamaks, et määratletud organismi ei esine. Kuna need taimed on määratletud organismi suhtes vastuvõtlikumad, tuleks selle organismi esinemine teha kindlaks vähemalt kahe positiivse analüüsi alusel, millest vähemalt üks peaks olema asjaomases komisjoni andmebaasis loetletud molekulaaranalüüs.

| (20) | Samasugune nõue peaks kehtima kolmandates riikides, kus määratletud organismi ei ole teadaolevalt veel esinenud. Lisaks peaksid kutselised käitlejad neid taimi liidus vedades säilitama andmeid vähemalt kolm aastat, et tagada jälgitavus ja vajaduse korral võimaldada ametlikku järelkontrolli. |
| --- | --- |

(20)

Samasugune nõue peaks kehtima kolmandates riikides, kus määratletud organismi ei ole teadaolevalt veel esinenud. Lisaks peaksid kutselised käitlejad neid taimi liidus vedades säilitama andmeid vähemalt kolm aastat, et tagada jälgitavus ja vajaduse korral võimaldada ametlikku järelkontrolli.

| (21) | Rakendusmäärus (EL) 2015/789 sisaldab rangeid sätteid teatavate selliste taimeliikide (edaspidi „peremeestaimed“) vedamise kohta liidus, mille puhul on leitud, et need on nakatunud määratletud organismi Euroopa isolaatidega. Nende peremeestaimede suhtes kohaldatakse rangeid tingimusi isegi siis, kui neid piiritletud aladel kunagi ei kasvatata. |
| --- | --- |

(21)

Rakendusmäärus (EL) 2015/789 sisaldab rangeid sätteid teatavate selliste taimeliikide (edaspidi „peremeestaimed“) vedamise kohta liidus, mille puhul on leitud, et need on nakatunud määratletud organismi Euroopa isolaatidega. Nende peremeestaimede suhtes kohaldatakse rangeid tingimusi isegi siis, kui neid piiritletud aladel kunagi ei kasvatata.

| (22) | Samal ajal on komisjoni rakendusotsusega (EL) 2017/167 (7) antud Belgiale, Hispaaniale, Prantsusmaale ja Tšehhi Vabariigile ajutine luba sertifitseerida nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ (8) I lisas osutatud teatavat liiki viljapuude supereliitemataimi ja supereliitmaterjali, mis on kasvatatud põllul, kus neid ei kaitsta putukate eest. Mitu sellist liiki, nimelt Juglans regia L., Olea europaea L., Prunus amygdalus Batsch, P. amygdalus × P. persica, P. armeniaca L., P. avium (L.) L., P. cerasus L., P. domestica L., P. domestica × P. salicina, P. dulcis (Mill.) D. A. Webb, P. persica (L.) Batsch ja P. salicina Lindley, on teadaolevalt vastuvõtlikud määratletud organismi Euroopa isolaatide ja muude isolaatide suhtes ning on loetletud määratletud taimedena rakendusotsuse (EL) 2015/789 I lisas. |
| --- | --- |

(22)

Samal ajal on komisjoni rakendusotsusega (EL) 2017/167 (7) antud Belgiale, Hispaaniale, Prantsusmaale ja Tšehhi Vabariigile ajutine luba sertifitseerida nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ (8) I lisas osutatud teatavat liiki viljapuude supereliitemataimi ja supereliitmaterjali, mis on kasvatatud põllul, kus neid ei kaitsta putukate eest. Mitu sellist liiki, nimelt Juglans regia L., Olea europaea L., Prunus amygdalus Batsch, P. amygdalus × P. persica, P. armeniaca L., P. avium (L.) L., P. cerasus L., P. domestica L., P. domestica × P. salicina, P. dulcis (Mill.) D. A. Webb, P. persica (L.) Batsch ja P. salicina Lindley, on teadaolevalt vastuvõtlikud määratletud organismi Euroopa isolaatide ja muude isolaatide suhtes ning on loetletud määratletud taimedena rakendusotsuse (EL) 2015/789 I lisas.

| (23) | Arvestades määratletud organismmääratletud organismist vabad. Peale selle tuleks asjaomaseid supereliitemataimi ja supereliitmaterjaliist lähtuvat ohtu liidu territooriumile, tuleks nimetatud supereliitemataimede ja supereliitmaterjali sertifitseerimise lubamist kui putukate eest kaitstuna kasvatamise nõudest tehtavat erandit täiendada muude taimetervisetagatistega, isegi kui taimed ei asu rakendusotsuse (EL) 2015/789 kohaselt piiritletud alal. |
| --- | --- |

(23)

Arvestades määratletud organismmääratletud organismist vabad. Peale selle tuleks asjaomaseid supereliitemataimi ja supereliitmaterjaliist lähtuvat ohtu liidu territooriumile, tuleks nimetatud supereliitemataimede ja supereliitmaterjali sertifitseerimise lubamist kui putukate eest kaitstuna kasvatamise nõudest tehtavat erandit täiendada muude taimetervisetagatistega, isegi kui taimed ei asu rakendusotsuse (EL) 2015/789 kohaselt piiritletud alal.

| (24) | Seepärast tuleks nimetatud supereliitemataimi ja supereliitmaterjali, mille suhtes kohaldatakse rakendusotsust (EL) 2017/167, lubada liidu territooriumil vedada üksnes juhul, kui nendega on kaasas taimepass. Selle eesmärk on tagada, et nimetatud supereliitemataimed ja supereliitmaterjal, samuti toodetud paljundusmaterjal ja viljapuud, on määratletud organismist vabad. Peale selle tuleks asjaomaseid supereliitemataimi ja supereliitmaterjali visuaalselt kontrollida, võtta neist proove ja teha molekulaaranalüüse, et kinnitada määratletud organismi puudumist, ja tagada samal ajal paljundamisprotsessi vältel selliste taimede ja sellise materjali tervisestaatuse säilimine. |
| --- | --- |

(24)

Seepärast tuleks nimetatud supereliitemataimi ja supereliitmaterjali, mille suhtes kohaldatakse rakendusotsust (EL) 2017/167, lubada liidu territooriumil vedada üksnes juhul, kui nendega on kaasas taimepass. Selle eesmärk on tagada, et nimetatud supereliitemataimed ja supereliitmaterjal, samuti toodetud paljundusmaterjal ja viljapuud, on määratletud organismist vabad. Peale selle tuleks asjaomaseid supereliitemataimi ja supereliitmaterjali visuaalselt kontrollida, võtta neist proove ja teha molekulaaranalüüse, et kinnitada määratletud organismi puudumist, ja tagada samal ajal paljundamisprotsessi vältel selliste taimede ja sellise materjali tervisestaatuse säilimine.

| (25) | Lõpuks tuleks kõik taimeliigid, mille komisjon on pärast rakendusotsuse (EL) 2015/789 viimast muutmist kindlaks teinud määratletud taimedena, lisada nimetatud otsuse I lisasse. |
| --- | --- |

(25)

Lõpuks tuleks kõik taimeliigid, mille komisjon on pärast rakendusotsuse (EL) 2015/789 viimast muutmist kindlaks teinud määratletud taimedena, lisada nimetatud otsuse I lisasse.

| (26) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2015/789 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(26)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2015/789 vastavalt muuta.

| (27) | Et võimaldada kutselistel käitlejatel ja vastutavatel ametiasutustel kohaneda uute nõuetega, mis on seotud liiki Coffea sp., Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. või Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb kuuluvate istutamiseks ette nähtud taimede (v.a seemned) vedamisega, tuleks asjaomast sätet kohaldada alates 1. märtsist 2018. |
| --- | --- |

(27)

Et võimaldada kutselistel käitlejatel ja vastutavatel ametiasutustel kohaneda uute nõuetega, mis on seotud liiki Coffea sp., Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. või Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb kuuluvate istutamiseks ette nähtud taimede (v.a seemned) vedamisega, tuleks asjaomast sätet kohaldada alates 1. märtsist 2018.

| (28) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2015/789 muutmine

Rakendusotsust (EL) 2015/789 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Määratletud organismi uuringud liikmesriikide territooriumil ja organismi kindlakstegemine

  1.   Iga liikmesriik korraldab igal aastal ametliku uuringu, et teha oma territooriumil kindlaks, kas määratletud taimedel esineb määratletud organismi.
  Kõnealuseid uuringuid teeb vastutav ametiasutus või need tehakse vastutava ametiasutuse ametliku järelevalve all. Uuringud hõlmavad visuaalset kontrolli ning kui tekib kahtlus määratletud organismiga nakatumise suhtes, siis ka proovide kogumist ja analüüside tegemist. Uuringud põhinevad usaldusväärsetel teaduslikel ja tehnilistel põhimõtetel ning neid tehakse sobival aastaajal, mil määratletud organismi on võimalik tuvastada visuaalse kontrolli, proovide võtmise ja analüüsimise teel. Kõnealustes uuringutes võetakse arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi tõendeid, määratletud organismi ja tema vektorite bioloogiat, määratletud taimede esinemist ja bioloogiat ning igasugust muud asjakohast teavet määratletud organismi esinemise kohta. Samuti võetakse uuringutes arvesse komisjoni veebisaidil esitatud tehnilisi suuniseid Xylella fastidiosa uuringu kohta (*1).


  2.   Määratletud organismi esinemist piiritletud alast väljapoole jääval alal kontrollitakse ühe molekulaaranalüüsiga ja positiivsete tulemuste korral peab selle esinemise tuvastamiseks kooskõlas rahvusvaheliste standarditega olema vähemalt veel üks molekulaaranalüüs positiivne. Kõnealused analüüsimeetodid kantakse komisjoni andmebaasi, mis sisaldab määratletud organismi ja selle alamliikide kindlakstegemise meetodite loetelu, ning on ette nähtud genoomi eri osade analüüsimiseks.
  Määratletud organismi esinemist piiritletud alal kontrollitakse ühe analüüsiga ja positiivsete tulemuste korral peab selle esinemise kindlakstegemiseks kooskõlas rahvusvaheliste standarditega olema vähemalt veel üks molekulaaranalüüs positiivne. Kõnealused analüüsimeetodid kantakse komisjoni andmebaasi, mis sisaldab määratletud organismi ja selle alamliikide kindlakstegemise meetodite loetelu.


  3.   Komisjon haldab ja ajakohastab lõikes 2 nimetatud andmebaasi ning teeb selle üldsusele kättesaadavaks.
  Andmebaasis loetletud meetodid jaotatakse kahte kategooriasse sõltuvalt sellest, kas need sobivad määratletud organismi ja selle alamliikide kindlakstegemiseks piiritletud alal või sellest väljapoole jääval alal.



  (*1)  
  „Guidelines for the survey of Xylella fastidiosa (Wells et al.) in the Union territory“ („Suunised Xylella fastidiosa (Wells et al.) uuringu kohta liidu territooriumil“), http://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/ph_biosec_legis_guidelines_xylella-survey.pdf.“
  " |
| --- | --- |

1)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Määratletud organismi uuringud liikmesriikide territooriumil ja organismi kindlakstegemine

1.   Iga liikmesriik korraldab igal aastal ametliku uuringu, et teha oma territooriumil kindlaks, kas määratletud taimedel esineb määratletud organismi.

Kõnealuseid uuringuid teeb vastutav ametiasutus või need tehakse vastutava ametiasutuse ametliku järelevalve all. Uuringud hõlmavad visuaalset kontrolli ning kui tekib kahtlus määratletud organismiga nakatumise suhtes, siis ka proovide kogumist ja analüüside tegemist. Uuringud põhinevad usaldusväärsetel teaduslikel ja tehnilistel põhimõtetel ning neid tehakse sobival aastaajal, mil määratletud organismi on võimalik tuvastada visuaalse kontrolli, proovide võtmise ja analüüsimise teel. Kõnealustes uuringutes võetakse arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi tõendeid, määratletud organismi ja tema vektorite bioloogiat, määratletud taimede esinemist ja bioloogiat ning igasugust muud asjakohast teavet määratletud organismi esinemise kohta. Samuti võetakse uuringutes arvesse komisjoni veebisaidil esitatud tehnilisi suuniseid Xylella fastidiosa uuringu kohta (*1).

2.   Määratletud organismi esinemist piiritletud alast väljapoole jääval alal kontrollitakse ühe molekulaaranalüüsiga ja positiivsete tulemuste korral peab selle esinemise tuvastamiseks kooskõlas rahvusvaheliste standarditega olema vähemalt veel üks molekulaaranalüüs positiivne. Kõnealused analüüsimeetodid kantakse komisjoni andmebaasi, mis sisaldab määratletud organismi ja selle alamliikide kindlakstegemise meetodite loetelu, ning on ette nähtud genoomi eri osade analüüsimiseks.

Määratletud organismi esinemist piiritletud alal kontrollitakse ühe analüüsiga ja positiivsete tulemuste korral peab selle esinemise kindlakstegemiseks kooskõlas rahvusvaheliste standarditega olema vähemalt veel üks molekulaaranalüüs positiivne. Kõnealused analüüsimeetodid kantakse komisjoni andmebaasi, mis sisaldab määratletud organismi ja selle alamliikide kindlakstegemise meetodite loetelu.

3.   Komisjon haldab ja ajakohastab lõikes 2 nimetatud andmebaasi ning teeb selle üldsusele kättesaadavaks.

Andmebaasis loetletud meetodid jaotatakse kahte kategooriasse sõltuvalt sellest, kas need sobivad määratletud organismi ja selle alamliikide kindlakstegemiseks piiritletud alal või sellest väljapoole jääval alal.

(*1)  
  „Guidelines for the survey of Xylella fastidiosa (Wells et al.) in the Union territory“ („Suunised Xylella fastidiosa (Wells et al.) uuringu kohta liidu territooriumil“), http://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/ph_biosec_legis_guidelines_xylella-survey.pdf.“
  "

*1

| 2) | Artikli 3a lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Liikmesriigid edastavad taotluse korral komisjonile oma situatsiooniplaanid ja teavitavad kõiki asjaomaseid kutselisi käitlejaid, avaldades need plaanid internetis.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 3a lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liikmesriigid edastavad taotluse korral komisjonile oma situatsiooniplaanid ja teavitavad kõiki asjaomaseid kutselisi käitlejaid, avaldades need plaanid internetis.“

| 3) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui määratletud organismi esinemine tehakse kindlaks, piiritleb asjaomane liikmesriik vastavalt lõikele 2 viivitamata teatava ala (edaspidi „piiritletud ala“).
  Kui leiab kinnitust määratletud organismi ühe konkreetse alamliigi esinemine, võib asjaomane liikmesriik erandina esimesest lõigust piiritleda sellise ala üksnes kõnealuse alamliigi suhtes.
  Kui tehakse kindlaks määratletud organismi mitme alamliigi esinemine, piiritleb asjaomane liikmesriik sellise ala määratletud organismi ja kõigi selle võimalike alamliikide suhtes.
  Kui alamliigi esinemise kindlakstegemine on pooleli, piiritleb asjaomane liikmesriik sellise ala määratletud organismi ja kõigi selle võimalike alamliikide suhtes.
  Alamliikide esinemine tehakse kindlaks artikli 3 lõikes 2 nimetatud analüüside tulemuste põhjal.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui määratletud organismi esinemine tehakse kindlaks, piiritleb asjaomane liikmesriik vastavalt lõikele 2 viivitamata teatava ala (edaspidi „piiritletud ala“).

Kui leiab kinnitust määratletud organismi ühe konkreetse alamliigi esinemine, võib asjaomane liikmesriik erandina esimesest lõigust piiritleda sellise ala üksnes kõnealuse alamliigi suhtes.

Kui tehakse kindlaks määratletud organismi mitme alamliigi esinemine, piiritleb asjaomane liikmesriik sellise ala määratletud organismi ja kõigi selle võimalike alamliikide suhtes.

Kui alamliigi esinemise kindlakstegemine on pooleli, piiritleb asjaomane liikmesriik sellise ala määratletud organismi ja kõigi selle võimalike alamliikide suhtes.

Alamliikide esinemine tehakse kindlaks artikli 3 lõikes 2 nimetatud analüüside tulemuste põhjal.“;

| b) | lõike 2 neljas lõik asendatakse järgmisega:

  „Nakatunud tsooni ümbritseb puhvertsoon, mis on vähemalt 5 km lai. Puhvertsooni laiust võib vähendada kuni 1 kilomeetrini, kui valitseb suur kindlus, et määratletud organismi algne esinemine ei ole kaasa toonud selle levikut, ja kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | nakatunud taime ümbert on 100 m raadiuses kõrvaldatud viivitamata kõik peremeestaimed, olenemata nende tervislikust seisundist; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Nakatunud tsooni ümbritseb puhvertsoon, mis on vähemalt 5 km lai. Puhvertsooni laiust võib vähendada kuni 1 kilomeetrini, kui valitseb suur kindlus, et määratletud organismi algne esinemine ei ole kaasa toonud selle levikut, ja kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

nakatunud taime ümbert on 100 m raadiuses kõrvaldatud viivitamata kõik peremeestaimed, olenemata nende tervislikust seisundist;

| b) | vähemalt kord aastas tehtud ametlike analüüside alusel, mille puhul on võetud arvesse komisjoni veebisaidil avaldatud tehnilisi suuniseid Xylella fastidiosa uuringu kohta, ei ole nakatunud tsoonis alates likvideerimismeetmete võtmisest leitud ühtegi teist määratletud organismiga nakatunud taime. Analüüsimisel kasutatakse proovivõtuskeemi, millega saab 99-protsendilise tõenäosusega kindlaks teha nakatunud taimede esinemise, kui nende osakaal on 1 % või üle selle, ning uurida nii sümptomitega taimi kui ka nende läheduses kasvavaid sümptomiteta taimi; |
| --- | --- |

b)

vähemalt kord aastas tehtud ametlike analüüside alusel, mille puhul on võetud arvesse komisjoni veebisaidil avaldatud tehnilisi suuniseid Xylella fastidiosa uuringu kohta, ei ole nakatunud tsoonis alates likvideerimismeetmete võtmisest leitud ühtegi teist määratletud organismiga nakatunud taime. Analüüsimisel kasutatakse proovivõtuskeemi, millega saab 99-protsendilise tõenäosusega kindlaks teha nakatunud taimede esinemise, kui nende osakaal on 1 % või üle selle, ning uurida nii sümptomitega taimi kui ka nende läheduses kasvavaid sümptomiteta taimi;

Xylella fastidiosa

| c) | nakatunud tsooni ümbritsevas vähemalt 5 km laiuses tsoonis on tehtud piiritlev uuring, mille põhjal on jõutud järeldusele, et selles tsoonis määratletud organismi ei esine. Sellises uuringus jagatakse nakatunud tsooni ümbritsev vähemalt 1 km laiune tsoon 100 × 100 m suurusteks ruutudeks ning ülejäänud puhvertsoon 1 × 1 km suurusteks ruutudeks. Igas kõnealuses ruudus kontrollib asjaomane liikmesriik määratletud taimi visuaalselt, võtab sümptomitega taimedest ja nende läheduses kasvavatest sümptomiteta taimedest proove ja teeb analüüse; |
| --- | --- |

c)

nakatunud tsooni ümbritsevas vähemalt 5 km laiuses tsoonis on tehtud piiritlev uuring, mille põhjal on jõutud järeldusele, et selles tsoonis määratletud organismi ei esine. Sellises uuringus jagatakse nakatunud tsooni ümbritsev vähemalt 1 km laiune tsoon 100 × 100 m suurusteks ruutudeks ning ülejäänud puhvertsoon 1 × 1 km suurusteks ruutudeks. Igas kõnealuses ruudus kontrollib asjaomane liikmesriik määratletud taimi visuaalselt, võtab sümptomitega taimedest ja nende läheduses kasvavatest sümptomiteta taimedest proove ja teeb analüüse;

| d) | analüüsidega, mida on tehtud kaks korda vektori lendlusperioodi jooksul ja mis on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, ei ole nakatunud tsoonis alates likvideerimismeetmete võtmisest leitud määratletud organismi siirutavaid vektoreid. Nende analüüside põhjal saab järeldada, et määratletud organismi looduslik levik on välistatud. |
| --- | --- |

d)

analüüsidega, mida on tehtud kaks korda vektori lendlusperioodi jooksul ja mis on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, ei ole nakatunud tsoonis alates likvideerimismeetmete võtmisest leitud määratletud organismi siirutavaid vektoreid. Nende analüüside põhjal saab järeldada, et määratletud organismi looduslik levik on välistatud.

Puhvertsooni laiuse vähendamisel esitab asjaomane liikmesriik komisjonile ja teistele liikmesriikidele viivitamata sellise vähendamise põhjenduse.

Nakatunud tsooni puhul, kus kohaldatakse artikli 7 lõikes 1 kirjeldatud leviku tõkestamise meetmeid, on puhvertsooni laius vähemalt 10 km.“;

| c) | lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „4.   Liikmesriigid koostavad nende territooriumil kehtestatud piiritletud alade loetelu, ajakohastavad seda ning avaldavad selle ja kõik selle muudatused. Nad teavitavad komisjoni oma loetelust ja kõigist selle muudatustest vastavalt komisjoni rakendusotsusele 2014/917/EL (*2).
  Nende teatiste alusel ajakohastab ja avaldab komisjon oma piiritletud alade loetelu.


  5.   Kui artiklis 3 osutatud määratletud organismi uuringute ja artikli 6 lõikes 7 osutatud seire käigus ei ole määratletud organismi viie aasta jooksul tuvastatud, võib piiritletud ala staatuse tühistada. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik sellest komisjoni ja teisi liikmesriike.
  Erandina esimesest lõigust võib asjaomane liikmesriik, kes on vähendanud puhvertsooni laiust vastavalt lõike 2 neljandale lõigule minimaalselt 1 kilomeetrini, tühistada asjaomase piiritletud ala staatuse 12 kuud pärast selle algset kehtestamist, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:






  a) | lõike 2 neljanda lõigu alusel võetud meetmete tulemusena on jõutud järeldusele, et määratletud organismi algne esinemine oli suure tõenäosusega eraldiseisev juhtum ja organism ei ole asjaomasel piiritletud alal edasi levinud; |
| --- | --- | --- |

c)

lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Liikmesriigid koostavad nende territooriumil kehtestatud piiritletud alade loetelu, ajakohastavad seda ning avaldavad selle ja kõik selle muudatused. Nad teavitavad komisjoni oma loetelust ja kõigist selle muudatustest vastavalt komisjoni rakendusotsusele 2014/917/EL (*2).

Nende teatiste alusel ajakohastab ja avaldab komisjon oma piiritletud alade loetelu.

5.   Kui artiklis 3 osutatud määratletud organismi uuringute ja artikli 6 lõikes 7 osutatud seire käigus ei ole määratletud organismi viie aasta jooksul tuvastatud, võib piiritletud ala staatuse tühistada. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik sellest komisjoni ja teisi liikmesriike.

Erandina esimesest lõigust võib asjaomane liikmesriik, kes on vähendanud puhvertsooni laiust vastavalt lõike 2 neljandale lõigule minimaalselt 1 kilomeetrini, tühistada asjaomase piiritletud ala staatuse 12 kuud pärast selle algset kehtestamist, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

a)

lõike 2 neljanda lõigu alusel võetud meetmete tulemusena on jõutud järeldusele, et määratletud organismi algne esinemine oli suure tõenäosusega eraldiseisev juhtum ja organism ei ole asjaomasel piiritletud alal edasi levinud;

| b) | staatuse tühistamisajale võimalikult lähedasel ajal on piiritletud alal tehtud ametlikud analüüsid, mille puhul on arvesse võetud komisjoni veebisaidil asuvaid tehnilisi suuniseid Xylella fastidiosa uuringu kohta ja kasutatud proovivõtuskeemi, millega saab vastavalt rahvusvahelistele standarditele 99-protsendilise tõenäosusega kindlaks teha nakatunud taimede esinemise, kui nende osakaal on vähemalt 1 %, ning uurida nii sümptomitega taimi kui ka nende läheduses kasvavaid sümptomiteta taimi. |
| --- | --- |

b)

staatuse tühistamisajale võimalikult lähedasel ajal on piiritletud alal tehtud ametlikud analüüsid, mille puhul on arvesse võetud komisjoni veebisaidil asuvaid tehnilisi suuniseid Xylella fastidiosa uuringu kohta ja kasutatud proovivõtuskeemi, millega saab vastavalt rahvusvahelistele standarditele 99-protsendilise tõenäosusega kindlaks teha nakatunud taimede esinemise, kui nende osakaal on vähemalt 1 %, ning uurida nii sümptomitega taimi kui ka nende läheduses kasvavaid sümptomiteta taimi.

Kui piiritletud ala staatus tühistatakse vastavalt teisele lõigule, viiakse varem kehtestatud piiritletud alal kasvavate määratletud taimedega kahe järgmise aasta jooksul läbi sagedased uuringud. Uuringutes kasutatakse proovivõtuskeemi, millega saab vastavalt rahvusvahelistele standarditele ja määratletud organismi võimaliku vahetus ümbruses levikuga seotud teaduslike ja tehniliste põhimõtete alusel 99-protsendilise tõenäosusega kindlaks teha nakatunud taimede esinemise, kui nende osakaal on 1 % või üle selle, ning uurida nii sümptomitega taimi kui ka nende läheduses kasvavaid sümptomiteta taimi.

Piiritletud ala staatuse tühistamisel 12 kuud pärast selle algset kehtestamist esitab asjaomane liikmesriik viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele sellise tühistamise põhjenduse.

(*2)  Komisjoni 15. detsembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/917/EL, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ rakendamiseks seoses kahjulikest organismidest teatamise ja liikmesriikide võetud või kavandatavate meetmetega (ELT L 360, 17.12.2014, lk 59).“;"

*2

| d) | lõike 6 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | on tõendatud, et määratletud organism on hiljuti toodud piirkonda koos taimedega, millelt see leiti, või et määratletud organismi on leitud selle organismi vektorite eest füüsiliselt kaitstud kohas;“. |
| --- | --- | --- |

d)

lõike 6 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

on tõendatud, et määratletud organism on hiljuti toodud piirkonda koos taimedega, millelt see leiti, või et määratletud organismi on leitud selle organismi vektorite eest füüsiliselt kaitstud kohas;“.

| 4) | Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Erandina lõikest 1 võib asjaomane liikmesriik lubada istutada peremeestaimi II lisas loetletud nakatunud tsoonis, kus kohaldatakse artikli 7 kohaselt leviku tõkestamise meetmeid, välja arvatud artikli 7 lõike 7 punktis c nimetatud 20 km laiusel alal. Sellist luba andes eelistab asjaomane liikmesriik peremeestaimi, mis kuuluvad määratletud organismi suhtes resistentseks või vastupanuvõimeliseks hinnatud sorti.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Erandina lõikest 1 võib asjaomane liikmesriik lubada istutada peremeestaimi II lisas loetletud nakatunud tsoonis, kus kohaldatakse artikli 7 kohaselt leviku tõkestamise meetmeid, välja arvatud artikli 7 lõike 7 punktis c nimetatud 20 km laiusel alal. Sellist luba andes eelistab asjaomane liikmesriik peremeestaimi, mis kuuluvad määratletud organismi suhtes resistentseks või vastupanuvõimeliseks hinnatud sorti.“

| 5) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse lõige 2a:

  „2a.   Erandina lõike 2 punktist a võivad liikmesriigid otsustada, et konkreetseid peremeestaimi, mis on ametlikult määratud ajaloolise väärtusega taimede hulka, ei pea kõrvaldama, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | asjaomastest peremeestaimedest on võetud proove ja neid on analüüsitud kooskõlas artikli 3 lõikega 2 ning on leidnud kinnitust, et need taimed ei ole määratletud organismiga nakatunud; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse lõige 2a:

„2a.   Erandina lõike 2 punktist a võivad liikmesriigid otsustada, et konkreetseid peremeestaimi, mis on ametlikult määratud ajaloolise väärtusega taimede hulka, ei pea kõrvaldama, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

asjaomastest peremeestaimedest on võetud proove ja neid on analüüsitud kooskõlas artikli 3 lõikega 2 ning on leidnud kinnitust, et need taimed ei ole määratletud organismiga nakatunud;

| b) | konkreetsed peremeestaimed või asjaomane piirkond on vektoritest nõuetekohaselt füüsiliselt eraldatud, nii et need taimed ei aita kaasa määratletud organismi edasisele levikule; |
| --- | --- |

b)

konkreetsed peremeestaimed või asjaomane piirkond on vektoritest nõuetekohaselt füüsiliselt eraldatud, nii et need taimed ei aita kaasa määratletud organismi edasisele levikule;

| c) | määratletud organismi ja selle vektorite kontrolli all hoidmiseks on rakendatud asjakohaseid põllumajandustavasid. |
| --- | --- |

c)

määratletud organismi ja selle vektorite kontrolli all hoidmiseks on rakendatud asjakohaseid põllumajandustavasid.

Enne erandi tegemist edastab asjaomane liikmesriik komisjonile punktis a osutatud proovivõttude ja analüüside tulemused, punktides b ja c nimetatud kavandatavate meetmete kirjelduse, nende põhjenduse ning konkreetsete taimede asukoha andmed. Komisjon avaldab sellise erandiga hõlmatud peremeestaimede loetelu ja asukoha.

Kõikide asjaomaste taimede puhul tehakse vektori lendlusperioodi jooksul ametlik kontroll määratletud organismiga nakatumise sümptomite suhtes ja füüsilise eraldatuse nõuetekohasuses veendumiseks. Sümptomite esinemisel võetakse taimest proovid ja analüüsitakse neid määratletud organismi esinemise suhtes.“;

| b) | lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Asjaomane liikmesriik teeb seiret määratletud organismi esinemise suhtes iga-aastaste uuringute abil, võttes arvesse komisjoni veebilehel avaldatud tehnilisi suuniseid Xylella fastidiosa uuringu kohta. Liikmesriik kontrollib määratletud taimi visuaalselt, võtab sümptomitega taimedest ja nende läheduses kasvavatest sümptomiteta taimedest proove ja teeb analüüse kooskõlas artikli 3 lõigete 1 ja 2 asjaomaste sätetega.
  Puhvertsoonis jagatakse uuritav ala nakatunud tsooni ümbritsevas vähemalt 1 km laiuses tsoonis 100 × 100 m suurusteks ruutudeks ning ülejäänud puhvertsoonis 1 × 1 km suurusteks ruutudeks. Igas kõnealuses ruudus kontrollib asjaomane liikmesriik määratletud taimi visuaalselt, võtab sümptomitega taimedest ja nende läheduses kasvavatest sümptomiteta taimedest proove ja teeb analüüse.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Asjaomane liikmesriik teeb seiret määratletud organismi esinemise suhtes iga-aastaste uuringute abil, võttes arvesse komisjoni veebilehel avaldatud tehnilisi suuniseid Xylella fastidiosa uuringu kohta. Liikmesriik kontrollib määratletud taimi visuaalselt, võtab sümptomitega taimedest ja nende läheduses kasvavatest sümptomiteta taimedest proove ja teeb analüüse kooskõlas artikli 3 lõigete 1 ja 2 asjaomaste sätetega.

Puhvertsoonis jagatakse uuritav ala nakatunud tsooni ümbritsevas vähemalt 1 km laiuses tsoonis 100 × 100 m suurusteks ruutudeks ning ülejäänud puhvertsoonis 1 × 1 km suurusteks ruutudeks. Igas kõnealuses ruudus kontrollib asjaomane liikmesriik määratletud taimi visuaalselt, võtab sümptomitega taimedest ja nende läheduses kasvavatest sümptomiteta taimedest proove ja teeb analüüse.“

| 6) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Erandina artiklist 6 võib asjaomase liikmesriigi vastutav ametiasutus otsustada kohaldada lõigetes 2–7 sätestatud leviku tõkestamise meetmeid üksnes II lisas loetletud nakatunud tsoonis (edaspidi „leviku tõkestamise ala“).


  2.   Asjaomane liikmesriik kõrvaldab kõik taimed, mis on lõikes 7 osutatud ametlike uuringute põhjal leitud olevat nakatunud määratletud organismiga.
  Selline kõrvaldamine toimub viivitamata pärast määratletud organismi esinemise ametlikku kindlakstegemist.
  Võetakse kõik vajalikud ettevaatusabinõud, et ära hoida määratletud organismi levikut kõrvaldamise ajal ja järel.“; |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Erandina artiklist 6 võib asjaomase liikmesriigi vastutav ametiasutus otsustada kohaldada lõigetes 2–7 sätestatud leviku tõkestamise meetmeid üksnes II lisas loetletud nakatunud tsoonis (edaspidi „leviku tõkestamise ala“).

2.   Asjaomane liikmesriik kõrvaldab kõik taimed, mis on lõikes 7 osutatud ametlike uuringute põhjal leitud olevat nakatunud määratletud organismiga.

Selline kõrvaldamine toimub viivitamata pärast määratletud organismi esinemise ametlikku kindlakstegemist.

Võetakse kõik vajalikud ettevaatusabinõud, et ära hoida määratletud organismi levikut kõrvaldamise ajal ja järel.“;

| b) | lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Asjaomane liikmesriik teeb seiret määratletud organismi esinemise suhtes iga-aastaste ametlike uuringute abil, võttes arvesse komisjoni veebilehel avaldatud tehnilisi suuniseid Xylella fastidiosa uuringu kohta, vähemalt järgmistes kohtades:






  a) | artikli 9 lõikes 2 osutatud tootmiskohtade lähedal; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Asjaomane liikmesriik teeb seiret määratletud organismi esinemise suhtes iga-aastaste ametlike uuringute abil, võttes arvesse komisjoni veebilehel avaldatud tehnilisi suuniseid Xylella fastidiosa uuringu kohta, vähemalt järgmistes kohtades:

a)

artikli 9 lõikes 2 osutatud tootmiskohtade lähedal;

| b) | kultuurilise, sotsiaalse või teadusliku väärtusega taimede kasvukohtade lähedal; |
| --- | --- |

b)

kultuurilise, sotsiaalse või teadusliku väärtusega taimede kasvukohtade lähedal;

| c) | II lisas loetletud nakatunud tsoonis asuval alal, mis on vähemalt 20 km kaugusel piirist, mis eraldab asjaomast nakatunud tsooni liidu ülejäänud territooriumist. |
| --- | --- |

c)

II lisas loetletud nakatunud tsoonis asuval alal, mis on vähemalt 20 km kaugusel piirist, mis eraldab asjaomast nakatunud tsooni liidu ülejäänud territooriumist.

Nimetatud uuringutes jagatakse asjaomane ala 100 × 100 m suurusteks ruutudeks. Igas sellises ruudus kontrollib asjaomane liikmesriik määratletud taimi visuaalselt, võtab sümptomitega taimedest ja nende läheduses kasvavatest sümptomiteta taimedest proove ja teeb analüüse kooskõlas artikli 3 lõigete 1 ja 2 asjaomaste sätetega.

Asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata igast määratletud organismi esinemise ametlikust kindlakstegemisest punktis c osutatud kohtades.

Esimese lõigu punkti c ei kohaldata saarte puhul, mis on tervikuna leviku tõkestamise alad ja asuvad rohkem kui 10 km kaugusel lähimast liidu maismaaterritooriumist.“

| 7) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse üksnes selliste määratletud taimede vedamise suhtes,






  a) | mida ei ole kõikides tootmistsükli etappides kasvatatud in vitro ja |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse üksnes selliste määratletud taimede vedamise suhtes,

a)

mida ei ole kõikides tootmistsükli etappides kasvatatud in vitro ja

| b) | mis ei kuulu III lisas loetletud määratletud taimede sorti.“; |
| --- | --- |

b)

mis ei kuulu III lisas loetletud määratletud taimede sorti.“;

| b) | lõike 2 punktid d, e ja f asendatakse järgmisega:






  „d) | tootmiskohta ümbritseb 100 meetri laiune tsoon, kus on kaks korda aastas tehtud ametlik visuaalne kontroll, kust on viivitamata kõrvaldatud kõik taimed, mis on leitud olevat nakatunud määratletud organismiga või millel on täheldatud haigussümptomeid, ning kus enne taimede kõrvaldamist on rakendatud nõuetekohast fütosanitaartöötlust määratletud organismi vektorite vastu; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punktid d, e ja f asendatakse järgmisega:

„d)

tootmiskohta ümbritseb 100 meetri laiune tsoon, kus on kaks korda aastas tehtud ametlik visuaalne kontroll, kust on viivitamata kõrvaldatud kõik taimed, mis on leitud olevat nakatunud määratletud organismiga või millel on täheldatud haigussümptomeid, ning kus enne taimede kõrvaldamist on rakendatud nõuetekohast fütosanitaartöötlust määratletud organismi vektorite vastu;

| e) | tootmiskohas tehakse sobival aastaajal fütosanitaartöötlust, et hoida seda vabana määratletud organismi vektoritest; selline töötlus võib vajaduse korral hõlmata taimede kõrvaldamist; |
| --- | --- |

e)

tootmiskohas tehakse sobival aastaajal fütosanitaartöötlust, et hoida seda vabana määratletud organismi vektoritest; selline töötlus võib vajaduse korral hõlmata taimede kõrvaldamist;

| f) | tootmiskohas ja punktis d osutatud tsoonis tehakse vähemalt kaks ametlikku kontrolli aastas ning seejuures võetakse arvesse komisjoni veebisaidil avaldatud tehnilisi suuniseid Xylella fastidiosa uuringu kohta;“; |
| --- | --- |

f)

tootmiskohas ja punktis d osutatud tsoonis tehakse vähemalt kaks ametlikku kontrolli aastas ning seejuures võetakse arvesse komisjoni veebisaidil avaldatud tehnilisi suuniseid Xylella fastidiosa uuringu kohta;“;

Xylella fastidiosa

| c) | lõiked 7 ja 8 asendatakse järgmisega:

  „7.   Määratletud taimi, mis on kasvanud vähemalt osa oma elust piiritletud alal, võib liidu territooriumile tuua või seal vedada üksnes juhul, kui nendega on kaasas taimepass, mis on koostatud ja välja antud vastavalt komisjoni direktiivile 92/105/EMÜ (*3).


  8.   Peremeestaimi, mis ei ole piiritletud alal kunagi kasvanud, võib liidu piires vedada ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | taimed on kasvanud kohas, kus tehakse iga-aastast ametlikku kontrolli ja võetakse määratletud organismiga nakatumise sümptomite ilmnemisel proove – seejuures juhindutakse komisjoni veebisaidil avaldatud tehnilistest suunistest Xylella fastidiosa uuringu kohta – ning tehakse kooskõlas rahvusvaheliste standarditega analüüse määratletud organismi esinemise tuvastamiseks; |
| --- | --- | --- |

c)

lõiked 7 ja 8 asendatakse järgmisega:

„7.   Määratletud taimi, mis on kasvanud vähemalt osa oma elust piiritletud alal, võib liidu territooriumile tuua või seal vedada üksnes juhul, kui nendega on kaasas taimepass, mis on koostatud ja välja antud vastavalt komisjoni direktiivile 92/105/EMÜ (*3).

8.   Peremeestaimi, mis ei ole piiritletud alal kunagi kasvanud, võib liidu piires vedada ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

taimed on kasvanud kohas, kus tehakse iga-aastast ametlikku kontrolli ja võetakse määratletud organismiga nakatumise sümptomite ilmnemisel proove – seejuures juhindutakse komisjoni veebisaidil avaldatud tehnilistest suunistest Xylella fastidiosa uuringu kohta – ning tehakse kooskõlas rahvusvaheliste standarditega analüüse määratletud organismi esinemise tuvastamiseks;

| b) | taimedega on kaasas direktiivi 92/105/EMÜ kohaselt koostatud ja välja antud taimepass. |
| --- | --- |

b)

taimedega on kaasas direktiivi 92/105/EMÜ kohaselt koostatud ja välja antud taimepass.

Siiski võib liiki Coffea sp., Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. või Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb kuuluvaid istutamiseks ette nähtud taimi (v.a seemned) vedada liidu piires üksnes juhul, kui need on kasvanud kohas, kus tehakse iga-aastast ametlikku kontrolli, võetakse proove – seejuures juhindutakse komisjoni veebisaidil avaldatud tehnilistest suunistest Xylella fastidiosa uuringu kohta – ning tehakse määratletud organismi esinemise tuvastamiseks rahvusvahelistele standarditele vastavaid analüüse, mille käigus leiab kinnitust määratletud organismi puudumine, kusjuures kasutatakse proovivõtuskeemi, millega saab 99-protsendilise tõenäosusega kindlaks teha nakatunud taimede esinemise, kui nende osakaal on vähemalt 5 %. Erandina artikli 3 lõike 2 esimesest lõigust kontrollitakse määratletud organismi esinemist ühe analüüsiga ja positiivsete tulemuste korral peab selle esinemise kindlakstegemiseks kooskõlas rahvusvaheliste standarditega olema vähemalt veel üks molekulaaranalüüs positiivne. Kõnealused analüüsimeetodid kantakse komisjoni andmebaasi, mis sisaldab määratletud organismi ja selle alamliikide kindlakstegemise meetodite loetelu. Proove võetakse sümptomitega taimedest ja nende läheduses kasvavatest sümptomiteta taimedest.

Ilma et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ V lisa A osa kohaldamist, ei nõuta taimepassi käesolevas lõikes osutatud peremeestaimede veol mis tahes isikule, kes omandab need taimed enda tarbeks väljaspool oma kaubandus-, äri- ja kutsetegevust.

(*3)  Komisjoni 3. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/105/EMÜ, millega kehtestatakse teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude toodete ühenduse piires liikumisel kasutatavate taimepasside ühtlustamise ulatus ning taimepasside väljastamise üksikasjalik kord ja nende ümbervahetamise tingimused ja üksikasjalik kord (EÜT L 4, 8.1.1993, lk 22).“;"

*3

| d) | lisatakse lõige 9:

  „9.   Ilma et see piiraks lõike 8 kohaldamist, võib komisjoni rakendusdirektiivi 2014/98/EL (*4) artikli 1 lõikes 3 määratletud supereliitemataimi ja nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ (*5) artikli 2 lõikes 5 määratletud supereliitmaterjali, mis kuuluvad liiki Juglans regia L., Olea europaea L., Prunus amygdalus Batsch, P. amygdalus × P. persica, P. armeniaca L., P. avium (L.) L., P. cerasus L., P. domestica L., P. domestica × P. salicina, P. dulcis (Mill.) D. A. Webb, P. persica (L.) Batsch või P. salicina Lindley ning mis on kasvanud väljaspool piiritletud ala ja vähemalt osa oma elust väljaspool putukate eest kaitstud ruumi, vedada liidu piires üksnes juhul, kui nendega on kaasas direktiivi 92/105/EMÜ kohaselt koostatud ja välja antud taimepass ning kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | nende taimede jaoks on vaja komisjoni rakendusotsusega (EL) 2017/167 (*6) ette nähtud luba; |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse lõige 9:

„9.   Ilma et see piiraks lõike 8 kohaldamist, võib komisjoni rakendusdirektiivi 2014/98/EL (*4) artikli 1 lõikes 3 määratletud supereliitemataimi ja nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ (*5) artikli 2 lõikes 5 määratletud supereliitmaterjali, mis kuuluvad liiki Juglans regia L., Olea europaea L., Prunus amygdalus Batsch, P. amygdalus × P. persica, P. armeniaca L., P. avium (L.) L., P. cerasus L., P. domestica L., P. domestica × P. salicina, P. dulcis (Mill.) D. A. Webb, P. persica (L.) Batsch või P. salicina Lindley ning mis on kasvanud väljaspool piiritletud ala ja vähemalt osa oma elust väljaspool putukate eest kaitstud ruumi, vedada liidu piires üksnes juhul, kui nendega on kaasas direktiivi 92/105/EMÜ kohaselt koostatud ja välja antud taimepass ning kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

nende taimede jaoks on vaja komisjoni rakendusotsusega (EL) 2017/167 (*6) ette nähtud luba;

| b) | taimi on lühima võimaliku aja jooksul enne nende vedu visuaalselt kontrollitud, neist on võetud proovid ja tehtud kooskõlas rahvusvaheliste standarditega molekulaaranalüüsid määratletud organismi esinemise tuvastamiseks. |
| --- | --- |

b)

taimi on lühima võimaliku aja jooksul enne nende vedu visuaalselt kontrollitud, neist on võetud proovid ja tehtud kooskõlas rahvusvaheliste standarditega molekulaaranalüüsid määratletud organismi esinemise tuvastamiseks.

Ilma et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ V lisa A osa kohaldamist, ei nõuta taimepassi käesolevas lõikes osutatud supereliitemataimede ja supereliitmaterjali veol mis tahes isikule, kes omandab need taimed enda tarbeks väljaspool oma kaubandus-, äri- ja kutsetegevust.

(*4)  Komisjoni 15. oktoobri 2014. aasta rakendusdirektiiv 2014/98/EL, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ seoses selle I lisas osutatud viljapuude perekondade ja liikide suhtes kehtivate erinõuetega, tarnijate suhtes kehtivate erinõuetega ning ametlikku inspekteerimist käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 298, 16.10.2014, lk 22)."

*4

(*5)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta (ELT L 267, 8.10.2008, lk 8)."

*5

(*6)  Komisjoni 30. jaanuari 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/167, millega Belgial, Tšehhi Vabariigil, Prantsusmaal ja Hispaanial lubatakse ajutiselt sertifitseerida nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ I lisas osutatud teatavat liiki viljapuude supereliitemataimi ja supereliitmaterjali, mis on kasvatatud põllul, kus neid ei kaitsta putukate eest (ELT L 27, 1.2.2017, lk 143).“
  "

*6

| 8) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse lõige 2a:

  „2a.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ka liiki Coffea sp., Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. või Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb kuuluvate istutamiseks ette nähtud selliste taimede tarnimise suhtes, mis ei ole kunagi kasvanud piiritletud alal.“; |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse lõige 2a:

„2a.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ka liiki Coffea sp., Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. või Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb kuuluvate istutamiseks ette nähtud selliste taimede tarnimise suhtes, mis ei ole kunagi kasvanud piiritletud alal.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kutselised käitlejad säilitavad lõigetes 1, 2 ja 2a osutatud andmeid kolme aasta jooksul alates kuupäevast, mil asjaomane partii neile tarniti või nemad selle tarnisid.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kutselised käitlejad säilitavad lõigetes 1, 2 ja 2a osutatud andmeid kolme aasta jooksul alates kuupäevast, mil asjaomane partii neile tarniti või nemad selle tarnisid.“

| 9) | Artiklile 16 lisatakse järgmine teine lõik:
  „Liiki Coffea sp., Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. või Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb kuuluvaid istutamiseks ette nähtud taimi (v.a seemned) võib liitu sisse tuua üksnes juhul, kui taimed on kasvanud kohas, kus tehakse iga-aastast ametlikku kontrolli, võetakse sobival ajal taimedest proove ja tehakse määratletud organismi esinemise tuvastamiseks rahvusvahelistele standarditele vastavaid analüüse, mille käigus leiab kinnitust määratletud organismi puudumine, kusjuures kasutatakse proovivõtuskeemi, millega saab 99-protsendilise tõenäosusega kindlaks teha nakatunud taimede esinemise, kui nende osakaal on vähemalt 5 %, ning uurida nii sümptomitega taimi kui ka nende läheduses kasvavaid sümptomiteta taimi.“ |
| --- | --- |

9)

Artiklile 16 lisatakse järgmine teine lõik:

„Liiki Coffea sp., Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. või Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb kuuluvaid istutamiseks ette nähtud taimi (v.a seemned) võib liitu sisse tuua üksnes juhul, kui taimed on kasvanud kohas, kus tehakse iga-aastast ametlikku kontrolli, võetakse sobival ajal taimedest proove ja tehakse määratletud organismi esinemise tuvastamiseks rahvusvahelistele standarditele vastavaid analüüse, mille käigus leiab kinnitust määratletud organismi puudumine, kusjuures kasutatakse proovivõtuskeemi, millega saab 99-protsendilise tõenäosusega kindlaks teha nakatunud taimede esinemise, kui nende osakaal on vähemalt 5 %, ning uurida nii sümptomitega taimi kui ka nende läheduses kasvavaid sümptomiteta taimi.“

Coffea

Lavandula dentata

Nerium oleander

Olea europaea

Polygala myrtifolia

Prunus dulcis

| 10) | Artikli 17 lõike 4 punktid c, d ja e asendatakse järgmisega:






  „c) | seda ümbritseb 100 meetri laiune tsoon, kus tehakse kaks korda aastas ametlik visuaalne kontroll, kust on viivitamata kõrvaldatud kõik taimed, mis on leitud olevat nakatunud määratletud organismiga või millel on täheldatud haigussümptomeid, ning kus enne taimede kõrvaldamist on rakendatud nõuetekohast fütosanitaartöötlust määratletud organismi vektorite vastu; |
| --- | --- | --- |

10)

Artikli 17 lõike 4 punktid c, d ja e asendatakse järgmisega:

„c)

seda ümbritseb 100 meetri laiune tsoon, kus tehakse kaks korda aastas ametlik visuaalne kontroll, kust on viivitamata kõrvaldatud kõik taimed, mis on leitud olevat nakatunud määratletud organismiga või millel on täheldatud haigussümptomeid, ning kus enne taimede kõrvaldamist on rakendatud nõuetekohast fütosanitaartöötlust määratletud organismi vektorite vastu;

| d) | seal tehakse aasta läbi sobival ajal fütosanitaartöötlust, et hoida seda vabana määratletud organismi vektoritest; selline töötlus võib vajaduse korral hõlmata taimede kõrvaldamist; |
| --- | --- |

d)

seal tehakse aasta läbi sobival ajal fütosanitaartöötlust, et hoida seda vabana määratletud organismi vektoritest; selline töötlus võib vajaduse korral hõlmata taimede kõrvaldamist;

| e) | seal ja punktis c osutatud tsoonis tehakse igal aastal vektori lendlusperioodi vältel vähemalt kaks ametlikku kontrolli;“. |
| --- | --- |

e)

seal ja punktis c osutatud tsoonis tehakse igal aastal vektori lendlusperioodi vältel vähemalt kaks ametlikku kontrolli;“.

| 11) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale. |
| --- | --- |

11)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

| 12) | II lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

12)

II lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga.

| 13) | Lisatakse III lisa, mille tekst on esitatud käesoleva otsuse III lisas. |
| --- | --- |

13)

Lisatakse III lisa, mille tekst on esitatud käesoleva otsuse III lisas.

Artikkel 2

Kohaldamise edasilükkamine

Artikli 1 punkti 7 alapunkti c kohaldatakse seoses rakendusotsuse (EL) 2015/789 artikli 9 lõike 8 teise lõiguga alates 1. märtsist 2018.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 14. detsember 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 18. mai 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/789 Xylella fastidiosa (Wells et al.) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta (ELT L 125, 21.5.2015, lk 36).

2

Xylella fastidiosa

et al

(3)  Komisjoni 12. mai 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/764, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/789 Xylella fastidiosa (Wells et al.) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta (ELT L 126, 14.5.2016, lk 77).

3

Xylella fastidiosa

et al

(4)  
  EFSA Journal (2015); 13(1): 3989, 262 lk, doi:10.2903/j.efsa.2015.3989.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal (2016); 14(10): 4601, 19 lk, doi:10.2903/j.efsa.2016.4601.

5

EFSA Journal

(6)  Komisjoni 3. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/105/EMÜ, millega kehtestatakse teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude toodete ühenduse piires liikumisel kasutatavate taimepasside ühtlustamise ulatus ning taimepasside väljastamise üksikasjalik kord ja nende ümbervahetamise tingimused ja üksikasjalik kord (EÜT L 4, 8.1.1993, lk 22).

6

(7)  Komisjoni 30. jaanuari 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/167, millega Belgial, Tšehhi Vabariigil, Prantsusmaal ja Hispaanial lubatakse ajutiselt sertifitseerida nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ I lisas osutatud teatavat liiki viljapuude supereliitemataimi ja supereliitmaterjali, mis on kasvatatud põllul, kus neid ei kaitsta putukate eest (ELT L 27, 1.2.2017, lk 143).

7

(8)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta (ELT L 267, 8.10.2008, lk 8).

8

---

I LISA

Rakendusotsuse (EL) 2015/789 I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | lisatakse järgmised kirjed tähestikulises järjestuses: | „
  Acacia dealbata Link |
| --- | --- | --- |

1)

lisatakse järgmised kirjed tähestikulises järjestuses:

„
  Acacia dealbata Link

| | Anthyllis hermanniae L. |
| --- | --- |

Anthyllis hermanniae L.

| | Calicotome villosa (Poiret) Link |
| --- | --- |

Calicotome villosa (Poiret) Link

| | Cercis siliquastrum L. |
| --- | --- |

Cercis siliquastrum L.

| | Chenopodium album L. |
| --- | --- |

Chenopodium album L.

| | Chitalpa tashkentensis T. S. Elias & Wisura |
| --- | --- |

Chitalpa tashkentensis T. S. Elias & Wisura

| | Cytisus villosus Pourr. |
| --- | --- |

Cytisus villosus Pourr.

| | Eremophila maculata F. Muell. |
| --- | --- |

Eremophila maculata F. Muell.

| | Erigeron bonariensis L. |
| --- | --- |

Erigeron bonariensis L.

| | Erigeron sumatrensis Retz. |
| --- | --- |

Erigeron sumatrensis Retz.

| | Erysimum |
| --- | --- |

Erysimum

| | Fraxinus |
| --- | --- |

Fraxinus

| | Genista corsica (Loisel.) DC. |
| --- | --- |

Genista corsica (Loisel.) DC.

| | Helichrysum italicum (Roth) G. Don |
| --- | --- |

Helichrysum italicum (Roth) G. Don

| | Heliotropium europaeum L. |
| --- | --- |

Heliotropium europaeum L.

| | Lavandula × allardi (syn. Lavandula × heterophylla) |
| --- | --- |

Lavandula × allardi (syn. Lavandula × heterophylla)

| | Lavandula × intermedia |
| --- | --- |

Lavandula × intermedia

| | Pelargonium |
| --- | --- |

Pelargonium

| | Phagnalon saxatile (L.) Cass. |
| --- | --- |

Phagnalon saxatile (L.) Cass.

| | Phillyrea latifolia L. |
| --- | --- |

Phillyrea latifolia L.

| | Rosa canina L. |
| --- | --- |

Rosa canina L.

| | Streptocarpus
  “; |
| --- | --- |

Streptocarpus
  “;

| 2) | välja jäetakse järgmised kanded: | „
  Chitalpa tashkinensis T. S. Elias & Wisura |
| --- | --- | --- |

2)

välja jäetakse järgmised kanded:

„
  Chitalpa tashkinensis T. S. Elias & Wisura

| | Fraxinus americana L. |
| --- | --- |

Fraxinus americana L.

| | Fraxinus dipetala Hook. & Arn. |
| --- | --- |

Fraxinus dipetala Hook. & Arn.

| | Fraxinus latifolia Benth |
| --- | --- |

Fraxinus latifolia Benth

| | Fraxinus pennsylvanica Marshall |
| --- | --- |

Fraxinus pennsylvanica Marshall

| | Metrosideros excelsa Sol. ex Gaertn |
| --- | --- |

Metrosideros excelsa Sol. ex Gaertn

| | Pelargonium graveolens L'Hér.“. |
| --- | --- |

Pelargonium graveolens L'Hér.“.

---

II LISA

„II LISA

Artikli 4 lõikes 2 osutatud nakatunud tsoonid, mis on leviku tõkestamise alad artikli 7 lõike 1 tähenduses

A OSA

Itaalia nakatunud tsoon

Itaalia nakatunud tsooni kuuluvad järgmised piirkonnad:

| 1. | Lecce provints |
| --- | --- |

1.

Lecce provints

| 2. | Brindisi provintsis asuvad omavalitsusüksused:






  Brindisi | |
| --- | --- | --- |
| Carovigno | |
| Ceglie Messapica | (ainult katastriüksused (Fogli) 11, 20–24, 32–43, 47–62, 66–135) |
| Cellino San Marco | |
| Erchie | |
| Francavilla Fontana | |
| Latiano | |
| Mesagne | |
| Oria | |
| Ostuni | (ainult katastriüksused (Fogli) 34–38, 48–52, 60–67, 74, 87–99, 111–118, 141–154, 175–222) |
| San Donaci | |
| San Michele Salentino | |
| San Pancrazio Salentino | |
| San Pietro Vernotico | |
| San Vito dei Normanni | |
| Torchiarolo | |
| Torre Santa Susanna | |
| Villa Castelli | |

2.

Brindisi provintsis asuvad omavalitsusüksused:

Brindisi

Carovigno

Ceglie Messapica

(ainult katastriüksused (Fogli) 11, 20–24, 32–43, 47–62, 66–135)

Cellino San Marco

Erchie

Francavilla Fontana

Latiano

Mesagne

Oria

Ostuni

(ainult katastriüksused (Fogli) 34–38, 48–52, 60–67, 74, 87–99, 111–118, 141–154, 175–222)

San Donaci

San Michele Salentino

San Pancrazio Salentino

San Pietro Vernotico

San Vito dei Normanni

Torchiarolo

Torre Santa Susanna

Villa Castelli

| 3. | Taranto provintsis asuvad omavalitsusüksused:






  Avetrana | |
| --- | --- | --- |
| Carosino | |
| Faggiano | |
| Fragagnano | |
| Grottaglie | (ainult katastriüksused (Fogli) 5, 8, 11–14, 17–41, 43–47, 49–89) |
| Leporano | (ainult katastriüksused (Fogli) 2–6, 9–16) |
| Lizzano | |
| Manduria | |
| Martina Franca | (ainult katastriüksused (Fogli) 246–260) |
| Maruggio | |
| Monteiasi | |
| Monteparano | |
| Pulsano | |
| Roccaforzata | |
| San Giorgio Ionico | |
| San Marzano di San Giuseppe | |
| Sava | |
| Taranto | (ainult A jao katastriüksused (Fogli) 49, 50, 220, 233, 234, 250–252, 262, 275–278, 287–293, 312–318, B jao katastriüksused (Fogli) 1–27, C jao katastriüksused (Fogli) 1–11) |
| Torricella | |

3.

Taranto provintsis asuvad omavalitsusüksused:

Avetrana

Carosino

Faggiano

Fragagnano

Grottaglie

(ainult katastriüksused (Fogli) 5, 8, 11–14, 17–41, 43–47, 49–89)

Leporano

(ainult katastriüksused (Fogli) 2–6, 9–16)

Lizzano

Manduria

Martina Franca

(ainult katastriüksused (Fogli) 246–260)

Maruggio

Monteiasi

Monteparano

Pulsano

Roccaforzata

San Giorgio Ionico

San Marzano di San Giuseppe

Sava

Taranto

(ainult A jao katastriüksused (Fogli) 49, 50, 220, 233, 234, 250–252, 262, 275–278, 287–293, 312–318, B jao katastriüksused (Fogli) 1–27, C jao katastriüksused (Fogli) 1–11)

Torricella

B OSA

Prantsusmaa nakatunud tsoon

Prantsusmaa nakatunud tsooni kuulub järgmine piirkond:

Korsika piirkond

C OSA

Hispaania nakatunud tsoon

Hispaania nakatunud tsooni kuulub järgmine piirkond:

Baleaaride autonoomne piirkond

---

III LISA

„III LISA

Artikli 9 lõike 1 esimese lõigu punktis b osutatud määratletud taimede sordid, mis ei ole vastuvõtlikud määratletud organismi alamliigi asjaomase tüve suhtes

| Sort | Liik, millesse sort kuulub | Määratletud organismi alamliik |
| --- | --- | --- |
| Cabernet Sauvignon | Vitis vinifera L. | Xylella fastidiosa subsp. pauca ST 53 |
| Negroamaro | Vitis vinifera L. | Xylella fastidiosa subsp. pauca ST 53 |
| Primitivo | Vitis vinifera L. | Xylella fastidiosa subsp. pauca ST 53 |

Sort

Liik, millesse sort kuulub

Määratletud organismi alamliik

Cabernet Sauvignon

Vitis vinifera L.

Xylella fastidiosa subsp. pauca ST 53

Negroamaro

Vitis vinifera L.

Xylella fastidiosa subsp. pauca ST 53

Primitivo

Vitis vinifera L.

Xylella fastidiosa subsp. pauca ST 53

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/45

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/2353,

14. detsember 2017,

millega lubatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel lasta toidu uuendkoostisosana turule Calanus finmarchicus'est valmistatud õli

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 8426 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 31. jaanuaril 2011 esitas Norra ettevõtja Calanus AS Ühendkuningriigi pädevale asutusele taotluse lasta määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 1 lõike 2 punkti e tähenduses toidu uuendkoostisosana liidu turule õli, mis on valmisatud Norra majandusvööndis ja Jan Mayeni piirkonnas kogutud koorikloomadest Calanus finmarchicus (mere zooplankton). |
| --- | --- |

(1)

31. jaanuaril 2011 esitas Norra ettevõtja Calanus AS Ühendkuningriigi pädevale asutusele taotluse lasta määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 1 lõike 2 punkti e tähenduses toidu uuendkoostisosana liidu turule õli, mis on valmisatud Norra majandusvööndis ja Jan Mayeni piirkonnas kogutud koorikloomadest Calanus finmarchicus (mere zooplankton).

| (2) | Ühendkuningriigi pädev asutus esitas 21. oktoobril 2016 esialgse hindamisaruande. Kõnealuses aruandes jõudis asutus järeldusele, et Calanus finmarchicus'est valmistatud õli vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(2)

Ühendkuningriigi pädev asutus esitas 21. oktoobril 2016 esialgse hindamisaruande. Kõnealuses aruandes jõudis asutus järeldusele, et Calanus finmarchicus'est valmistatud õli vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele.

| (3) | Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 8. novembril 2016. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 8. novembril 2016.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud 60-päevase ajavahemiku jooksul esitas mitu liikmesriiki põhjendatud vastuväiteid, eelkõige seoses ebapiisava teabega tootmisprotsessi, säilivuse ja toksikoloogiliste andmete kohta. Liikmesriigid ja komisjon jäid taotleja esitatud lisaselgitustega rahule. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud 60-päevase ajavahemiku jooksul esitas mitu liikmesriiki põhjendatud vastuväiteid, eelkõige seoses ebapiisava teabega tootmisprotsessi, säilivuse ja toksikoloogiliste andmete kohta. Liikmesriigid ja komisjon jäid taotleja esitatud lisaselgitustega rahule.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (2) on sätestatud nõuded toidulisanditele. Calanus finmarchicus'est valmistatud õli tuleks lubada kasutada, ilma et see piiraks kõnealuse direktiivi sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (2) on sätestatud nõuded toidulisanditele. Calanus finmarchicus'est valmistatud õli tuleks lubada kasutada, ilma et see piiraks kõnealuse direktiivi sätete kohaldamist.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks direktiivi 2002/46/EÜ kohaldamist, võib Calanus finmarchicus'est valmistatud õli, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse I lisas, lasta liidu turule kasutamiseks toidu uuendkoostisosana käesoleva otsuse II lisas kirjeldatud otstarbel ja piirnormi järgides.

Artikkel 2

Käesoleva otsusega lubatud Calanus finmarchicus'est valmistatud õli nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „koorikloomadest Calanus finmarchicus valmistatud õli“.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud ettevõtjale Stakkevollv Calanus AS. 65, P.O. Box 2489, 9272 Tromsø, Norra.

Brüssel, 14. detsember 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

2

---

I LISA

CALANUS FINMARCHICUS'EST VALMISTATUD ÕLI KIRJELDUS

Kirjeldus: uuendtoit on rubiinpunase värvusega veidi viskoosne ja kerge kalalõhnaga õli, mis on ekstraheeritud koorikloomadest Calanus finmarchicus (mere zooplankton). Koostisosad on peamiselt estritest vahad (> 85 %) ning väikeses koguses triglütseriidid ja muud neutraalseid lipiidid.

Tehniline kirjeldus

| Parameeter | Eristusväärtus |
| --- | --- |
| Vesi | < 1 % |
| Estritest vahad | > 85 % |
| Rasvhapped kokku | > 46 % |
| Eikosapentaeenhape hape (EPA) | > 3 % |
| Dokosaheksaeenhape (DHA) | > 4 % |
| Rasvalkoholid kokku | > 28 % |
| C20:1 n-9 rasvalkohol | > 9 % |
| C22:1 n-11 rasvalkohol | > 12 % |
| Trans-rasvhapped | < 1 % |
| Astaksantiini estrid | < 0,1 % |
| Peroksiidarv | < 3 meq O2/kg |

Parameeter

Eristusväärtus

Vesi

< 1 %

Estritest vahad

> 85 %

Rasvhapped kokku

> 46 %

Eikosapentaeenhape hape (EPA)

> 3 %

Dokosaheksaeenhape (DHA)

> 4 %

Rasvalkoholid kokku

> 28 %

C20:1 n-9 rasvalkohol

> 9 %

C22:1 n-11 rasvalkohol

> 12 %

Trans-rasvhapped

< 1 %

Astaksantiini estrid

< 0,1 %

Peroksiidarv

< 3 meq O2/kg

---

II LISA

CALANUS FINMARCHICUS'EST VALMISTATUD ÕLI LUBATUD KASUTUSVIISID

| Toidugrupp | Piirnorm |
| --- | --- |
| Toidulisandid, nagu on määratletud direktiivis 2002/46/EÜ | 2,3 g päevas |

Toidugrupp

Piirnorm

Toidulisandid, nagu on määratletud direktiivis 2002/46/EÜ

2,3 g päevas

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/49

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/2354,

14. detsember 2017,

millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 laiendada toidu uuendkoostisosa õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete kasutusala

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 8470 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2009/827/EÜ (2) on vastavalt määrusele (EÜ) nr 258/97 lubatud viia toidu uuendkoostisosana turule õlisalvei (Salvia hispanica) seemneid kasutamiseks leivatoodetes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2009/827/EÜ (2) on vastavalt määrusele (EÜ) nr 258/97 lubatud viia toidu uuendkoostisosana turule õlisalvei (Salvia hispanica) seemneid kasutamiseks leivatoodetes.

| (2) | Komisjoni rakendusotsusega 2013/50/EL (3) on vastavalt määrusele (EÜ) nr 258/97 lubatud viia toidu uuendkoostisosana turule õlisalvei (Salvia hispanica) seemneid kasutamiseks järgmistes täiendavates toidugruppides: küpsetatud tooted, hommikusöögihelbed, puuviljade, pähklite ja seemnete segud ning müügipakendis õlisalvei seemned. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusotsusega 2013/50/EL (3) on vastavalt määrusele (EÜ) nr 258/97 lubatud viia toidu uuendkoostisosana turule õlisalvei (Salvia hispanica) seemneid kasutamiseks järgmistes täiendavates toidugruppides: küpsetatud tooted, hommikusöögihelbed, puuviljade, pähklite ja seemnete segud ning müügipakendis õlisalvei seemned.

| (3) | 18. septembril 2015 väljastas Iirimaa toiduohutusamet kirjaliku nõusoleku, millega lubatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 258/97 laiendada toidu uuendkoostisosa õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete kasutusala täiendavatele toidugruppidele, täpsemalt puuviljamahladele ja puuviljamahlade segudele. |
| --- | --- |

(3)

18. septembril 2015 väljastas Iirimaa toiduohutusamet kirjaliku nõusoleku, millega lubatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 258/97 laiendada toidu uuendkoostisosa õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete kasutusala täiendavatele toidugruppidele, täpsemalt puuviljamahladele ja puuviljamahlade segudele.

| (4) | 5. septembril 2016 esitas äriühing MEGGLE Hrvatska d.o.o. Horvaatia pädevale asutusele taotluse laiendada toidu uuendkoostisosa õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete kasutusala täiendavale toidugrupile, täpsemalt jogurtitele. |
| --- | --- |

(4)

5. septembril 2016 esitas äriühing MEGGLE Hrvatska d.o.o. Horvaatia pädevale asutusele taotluse laiendada toidu uuendkoostisosa õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete kasutusala täiendavale toidugrupile, täpsemalt jogurtitele.

| (5) | Horvaatia pädev asutus esitas 11. jaanuaril 2017 esialgse hindamisaruande. Kõnealuses aruandes jõuti järeldusele, et õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete kasutusala laiendamine ja kavandatud piirnormid vastavad määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(5)

Horvaatia pädev asutus esitas 11. jaanuaril 2017 esialgse hindamisaruande. Kõnealuses aruandes jõuti järeldusele, et õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete kasutusala laiendamine ja kavandatud piirnormid vastavad määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele.

| (6) | Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 16. jaanuaril 2017. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 16. jaanuaril 2017.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud 60-päevase ajavahemiku jooksul esitas mitu liikmesriiki põhjendatud vastuväiteid, mis olid eelkõige tingitud ebapiisavast teabest. Liikmesriigid ja komisjon jäid taotleja esitatud lisaselgitustega rahule. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud 60-päevase ajavahemiku jooksul esitas mitu liikmesriiki põhjendatud vastuväiteid, mis olid eelkõige tingitud ebapiisavast teabest. Liikmesriigid ja komisjon jäid taotleja esitatud lisaselgitustega rahule.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Õlisalvei (Salvia hispanica) seemneid, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisas, võib lasta liidu turule toidu uuendkoostisosana, mida kasutatakse jogurtis ning mille maksimaalne sisaldus on 1,3 g terveid õlisalvei seemneid 100 g jogurti kohta või 4,3 g terveid õlisalvei seemneid 330 g jogurti (1 portsjon) kohta.

Artikkel 2

Nimetus, mis kantakse käesoleva otsusega lubatud toidu uuendkoostisosa õlisalvei (Salvia hispanica) seemneid sisaldava toidu märgistusele, on „õlisalvei (Salvia hispanica) seemned“.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud ettevõtjale MEGGLE Hrvatska d.o.o., Zeleno polje 34, 31 000 Osijek, Horvaatia.

Brüssel, 14. detsember 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/827/EÜ, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 viia toidu uuendkoostisosana turule õlisalvei (Salvia hispanica) seemned (ELT L 294, 11.11.2009, lk 14).

2

Salvia hispanica

(3)  Komisjoni 22. jaanuari 2013. aasta rakendusotsus 2013/50/EL, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 laiendada toidu uuendkoostisosa õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete kasutusala (ELT L 21, 24.1.2013, lk 34)

3

Salvia hispanica

---

LISA

ÕLISALVEI (SALVIA HISPANICA) SEEMNETE KIRJELDUS

Kirjeldus

Õlisalvei (Salvia hispanica) on suvine üheaastane rohttaim, mis kuulub huulõieliste sugukonda. Pärast saagikoristust puhastatakse seemned mehaaniliselt. Õied, lehed ja taime muud osad eemaldatakse.

Õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete koostis

| Kuivaine | 91–96 % |
| --- | --- |
| Valgud | 19–25,6 % |
| Rasvad | 28–34 % |
| Süsivesikud (1) | 24,6–41,5 % |
| Toorkiud (2) | 20–32 % |
| Tuhk | 4–6 % |

Kuivaine

91–96 %

Valgud

19–25,6 %

Rasvad

28–34 %

Süsivesikud (1)

24,6–41,5 %

Toorkiud (2)

20–32 %

Tuhk

4–6 %

---

(1)  Süsivesikud, sh väärtuslikud kiudained (EL: kõik omastatavad süsivesikud, st suhkur ja tärklis)

(2)  Toorkiud on kiudaine osa, mis koosneb peamiselt mitteseeditavast tselluloosist, pentosaanidest ja ligniinist.

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/52 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/52

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/2355,

14. detsember 2017,

millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 lasta uuendtoiduna turule ultraviolettkiirgusega töödeldud seeni

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 8474 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 10. juunil 2016 esitas ettevõtja Ekoidé AB Rootsi pädevale asutusele taotluse lasta määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 1 lõike 2 punkti f tähenduses uuendtoiduna liidu turule ultraviolettkiirgusega töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seened. |
| --- | --- |

(1)

10. juunil 2016 esitas ettevõtja Ekoidé AB Rootsi pädevale asutusele taotluse lasta määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 1 lõike 2 punkti f tähenduses uuendtoiduna liidu turule ultraviolettkiirgusega töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seened.

| (2) | Rootsi pädev asutus esitas 27. veebruaril 2017 esialgse hindamisaruande. Kõnealuses aruandes jõuti järeldusele, et ultraviolettkiirgusega töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seened vastavad määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(2)

Rootsi pädev asutus esitas 27. veebruaril 2017 esialgse hindamisaruande. Kõnealuses aruandes jõuti järeldusele, et ultraviolettkiirgusega töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seened vastavad määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele.

| (3) | Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 2. märtsil 2017. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 2. märtsil 2017.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud 60-päevase ajavahemiku jooksul esitas mitu liikmesriiki põhjendatud vastuväiteid. Liikmesriigid ja komisjon jäid taotleja esitatud lisaselgitustega rahule. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud 60-päevase ajavahemiku jooksul esitas mitu liikmesriiki põhjendatud vastuväiteid. Liikmesriigid ja komisjon jäid taotleja esitatud lisaselgitustega rahule.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 (2) VI lisa A-osa punkti 1 kohaselt peab nimetus, mille all toodet müüakse, sisaldama andmeid või tuleb sellele lisada andmed toidu eritöötluse kohta, kui sellise info puudumine võiks tarbijat eksitada. Kuna tarbija ei eelda tavaliselt, et seeni oleks ultraviolettkiirgusega töödeldud, peab toote nimetus sisaldama teavet või tuleb sellele lisada teave sellise töötlemise kohta, et vältida tarbija eksitamist. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 (2) VI lisa A-osa punkti 1 kohaselt peab nimetus, mille all toodet müüakse, sisaldama andmeid või tuleb sellele lisada andmed toidu eritöötluse kohta, kui sellise info puudumine võiks tarbijat eksitada. Kuna tarbija ei eelda tavaliselt, et seeni oleks ultraviolettkiirgusega töödeldud, peab toote nimetus sisaldama teavet või tuleb sellele lisada teave sellise töötlemise kohta, et vältida tarbija eksitamist.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ultraviolettkiirgusega töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seeni Agaricus bisporus, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisas, võib lasta liidu turule uuendtoiduna.

Artikkel 2

Nimetus, mis kantakse käesoleva otsusega lubatud seente Agaricus bisporus (mida on D2-vitamiini sisalduse suurendamiseks töödeldud ultraviolettkiirgusega) märgistusele, on „ultraviolettkiirgusega töödeldud seened Agaricus bisporus“.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud ettevõtjale Ekoidé AB, Vårbruksgatan 67, 583 32 Linköping, Rootsi.

Brüssel, 14. detsember 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18).

2

---

LISA

ULTRAVIOLETTKIIRGUSEGA TÖÖDELDUD, SUURENDATUD D2-VITAMIINI SISALDUSEGA SEENTE AGARICUS BISPORUS KIRJELDUS

Kirjeldus/määratlus:

kaubanduslikul eesmärgil kasvatatud ja korjatud seeni Agaricus bisporus, mille D2-vitamiini sisaldus on ≤ 10 μg / 100 g toorkaalu kohta, töödeldakse UV-kiirgusega.

UV-B-kiirgus: ultraviolettkiirgus lainepikkusel 290–320 nm.

Vitamiin D2:

| Keemiline nimetus | (3β,5Z,7E)-22E,-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraeen-3-ool |
| --- | --- |
| Sünonüüm | ergokaltsiferool |
| CASi nr | 50-14-6 |
| Molekulmass | 396,65 g/mol |

Keemiline nimetus

(3β,5Z,7E)-22E,-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraeen-3-ool

Sünonüüm

ergokaltsiferool

CASi nr

50-14-6

Molekulmass

396,65 g/mol

Sisaldus:

D2-vitamiini sisaldus lõpptootes: 5–10 μg / 100g toorkaalu kohta säilivusaja möödumisel.

---

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/55

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/2356,

15. detsember 2017,

põllumajandusliku tooraine viljelusest tulenevat tüüpilist kasvuhoonegaaside heidet käsitleva Austraalia aruande tunnustamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/28/EÜ

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 19 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Austraalia esitas 22. augustil 2016 aruande, mis sisaldas Austraalias rapsiseemnete viljelusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite arvutamise tulemusi. Austraalias vastavad NUTS 2 piirkondade kirjeldusele kõige paremini osariigid. Seepärast prognoositi kasvuhoonegaaside heidet Austraalia osariikide tasandil. |
| --- | --- |

(1)

Austraalia esitas 22. augustil 2016 aruande, mis sisaldas Austraalias rapsiseemnete viljelusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite arvutamise tulemusi. Austraalias vastavad NUTS 2 piirkondade kirjeldusele kõige paremini osariigid. Seepärast prognoositi kasvuhoonegaaside heidet Austraalia osariikide tasandil.

| (2) | Pärast Austraalia esitatud aruande läbivaatamist leiab komisjon, et see vastab direktiivis 2009/28/EÜ sätestatud tingimustele, mille kohaselt võib kolmas riik kasutada vaikeväärtuste arvutamiseks kasutatud geograafilistest aladest väiksemate alade puhul tüüpilisi väärtusi. Kõnealuses aruandes on esitatud andmed põllumajandusliku tooraine (rapsiseemned) viljelusest tuleneva heite kohta; rapsiseemnete viljelusest tulenev tüüpiline kasvuhoonegaaside heide on eeldatavasti asjakohaste vaikeväärtuste arvutustes eeldatust väiksem või nendega võrdne; kõnealusest tüüpilisest kasvuhoonegaaside heitest on komisjonile teatatud. |
| --- | --- |

(2)

Pärast Austraalia esitatud aruande läbivaatamist leiab komisjon, et see vastab direktiivis 2009/28/EÜ sätestatud tingimustele, mille kohaselt võib kolmas riik kasutada vaikeväärtuste arvutamiseks kasutatud geograafilistest aladest väiksemate alade puhul tüüpilisi väärtusi. Kõnealuses aruandes on esitatud andmed põllumajandusliku tooraine (rapsiseemned) viljelusest tuleneva heite kohta; rapsiseemnete viljelusest tulenev tüüpiline kasvuhoonegaaside heide on eeldatavasti asjakohaste vaikeväärtuste arvutustes eeldatust väiksem või nendega võrdne; kõnealusest tüüpilisest kasvuhoonegaaside heitest on komisjonile teatatud.

| (3) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste ja vedelate biokütuste jätkusuutlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste ja vedelate biokütuste jätkusuutlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon leiab, et aruanne, mille Austraalia esitas tunnustamiseks 22. augustil 2016, sisaldab täpseid andmeid, mida saab kasutada NUTS 2 piirkondadega samaväärsetes Austraalia osariikides rapsiseemnete viljelusega seotud kasvuhoonegaaside heite kindlaksmääramiseks direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 2 kohaldamisel. Aruandes sisalduvate andmete kokkuvõte on esitatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus kehtib viis aastat. Kui komisjonile 22. augustil 2016 tunnustamiseks esitatud aruande sisu või asjaolud muutuvad selliselt, et see võib mõjutada artiklis 1 esitatud kohustuslikke tunnustamistingimusi, tuleb sellistest muudatustest komisjonile viivitamata teatada. Komisjon hindab teatatud muudatusi, et teha kindlaks, kas aruanne sisaldab endiselt täpseid andmeid.

Artikkel 3

Komisjon võib käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada, kui on selgelt tõendatud, et aruanne ei sisalda enam täpseid andmeid, mida saab kasutada Austraalias rapsiseemnete viljelusega seotud kasvuhoonegaaside heite kindlaksmääramiseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

1

---

LISA

Austraalia osariikides rapsi viljelusest tulenev kasvuhoonegaaside heide (CO2 ekvivalenttonni rapsiseemnete kuivaine tonni kohta)

| Osariik | Mulla N2O | Põllu- kultuuride jäägid | Tootmine | Kütusekasutus | Lubi | Seemned | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otsene | Kaudne | Väetis | Pestitsiid |
| Uus-Lõuna-Wales (kuivalad) | 0,046 | 0,005 | 0,115 | 0,195 | 0,023 | 0,079 | 0,035 | 0,001 | 0,5 |
| Uus-Lõuna-Wales (niisutatud alad) | 0,276 | 0,123 | 0,115 | 0,275 | 0,006 | 0,096 | 0,053 | 0,001 | 0,944 |
| Uus-Lõuna-Wales | 0,051 | 0,008 | 0,115 | 0,197 | 0,023 | 0,079 | 0,036 | 0,001 | 0,509 |
| Victoria (kuivalad) | 0,026 | 0,005 | 0,113 | 0,192 | 0,02 | 0,078 | 0,035 | 0,001 | 0,47 |
| Victoria (niisutatud alad) | 0,271 | 0,121 | 0,113 | 0,268 | 0,005 | 0,091 | 0,052 | 0,001 | 0,922 |
| Victoria | 0,03 | 0,007 | 0,113 | 0,193 | 0,019 | 0,078 | 0,035 | 0,001 | 0,476 |
| Queensland | 0,076 | 0,008 | 0,118 | 0,188 | 0,006 | 0,351 | 0,034 | 0,003 | 0,784 |
| Lõuna-Austraalia | 0,013 | 0,002 | 0,113 | 0,184 | 0,013 | 0,08 | 0,034 | 0,001 | 0,439 |
| Lääne-Austraalia | 0,013 | 0,002 | 0,112 | 0,237 | 0,032 | 0,079 | 0,034 | 0,002 | 0,511 |
| Tasmaania | 0,27 | 0,121 | 0,107 | 0,265 | 0,012 | 0,138 | 0,052 | 0,002 | 0,967 |

Osariik

Mulla N2O

Põllu- kultuuride jäägid

Tootmine

Kütusekasutus

Lubi

Seemned

Kokku

Otsene

Kaudne

Väetis

Pestitsiid

Uus-Lõuna-Wales (kuivalad)

0,046

0,005

0,115

0,195

0,023

0,079

0,035

0,001

0,5

Uus-Lõuna-Wales (niisutatud alad)

0,276

0,123

0,115

0,275

0,006

0,096

0,053

0,001

0,944

Uus-Lõuna-Wales

0,051

0,008

0,115

0,197

0,023

0,079

0,036

0,001

0,509

Victoria (kuivalad)

0,026

0,005

0,113

0,192

0,02

0,078

0,035

0,001

0,47

Victoria (niisutatud alad)

0,271

0,121

0,113

0,268

0,005

0,091

0,052

0,001

0,922

Victoria

0,03

0,007

0,113

0,193

0,019

0,078

0,035

0,001

0,476

Queensland

0,076

0,008

0,118

0,188

0,006

0,351

0,034

0,003

0,784

Lõuna-Austraalia

0,013

0,002

0,113

0,184

0,013

0,08

0,034

0,001

0,439

Lääne-Austraalia

0,013

0,002

0,112

0,237

0,032

0,079

0,034

0,002

0,511

Tasmaania

0,27

0,121

0,107

0,265

0,012

0,138

0,052

0,002

0,967

Austraalia osariikides rapsi viljelusest tulenev kasvuhoonegaaside heide (g CO2-ekv / MJ FAME)

| Osariik | Mulla N2O | Põllukultuuri jäägid | Tootmine | Kütusekasutus | Lubi | Seemned | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otsene | Kaudne | Väetis | Pestitsiid |
| Uus-Lõuna-Wales (kuivalad) | 1,766 | 0,192 | 4,414 | 7,485 | 0,883 | 3,032 | 1,343 | 0,038 | 19 |
| Uus-Lõuna-Wales (niisutatud alad) | 10,594 | 4,721 | 4,414 | 10,555 | 0,23 | 3,685 | 2,034 | 0,038 | 36 |
| Uus-Lõuna-Wales | 1,958 | 0,307 | 4,414 | 7,561 | 0,883 | 3,032 | 1,382 | 0,038 | 20 |
| Victoria (kuivalad) | 0,998 | 0,192 | 4,337 | 7,37 | 0,768 | 2,994 | 1,343 | 0,038 | 18 |
| Victoria (niisutatud alad) | 10,402 | 4,644 | 4,337 | 10,287 | 0,192 | 3,493 | 1,996 | 0,038 | 35 |
| Victoria | 1,151 | 0,269 | 4,337 | 7,408 | 0,729 | 2,994 | 1,343 | 0,038 | 18 |
| Queensland | 2,917 | 0,307 | 4,529 | 7,216 | 0,230 | 13,472 | 1,305 | 0,115 | 30 |
| Lõuna-Austraalia | 0,499 | 0,077 | 4,337 | 7,062 | 0,499 | 3,071 | 1,305 | 0,038 | 17 |
| Lääne-Austraalia | 0,499 | 0,077 | 4,299 | 9,097 | 1,228 | 3,032 | 1,305 | 0,077 | 20 |
| Tasmaania | 10,363 | 4,644 | 4,107 | 10,171 | 0,461 | 5,297 | 1,996 | 0,077 | 37 |

Osariik

Mulla N2O

Põllukultuuri jäägid

Tootmine

Kütusekasutus

Lubi

Seemned

Kokku

Otsene

Kaudne

Väetis

Pestitsiid

Uus-Lõuna-Wales (kuivalad)

1,766

0,192

4,414

7,485

0,883

3,032

1,343

0,038

19

Uus-Lõuna-Wales (niisutatud alad)

10,594

4,721

4,414

10,555

0,23

3,685

2,034

0,038

36

Uus-Lõuna-Wales

1,958

0,307

4,414

7,561

0,883

3,032

1,382

0,038

20

Victoria (kuivalad)

0,998

0,192

4,337

7,37

0,768

2,994

1,343

0,038

18

Victoria (niisutatud alad)

10,402

4,644

4,337

10,287

0,192

3,493

1,996

0,038

35

Victoria

1,151

0,269

4,337

7,408

0,729

2,994

1,343

0,038

18

Queensland

2,917

0,307

4,529

7,216

0,230

13,472

1,305

0,115

30

Lõuna-Austraalia

0,499

0,077

4,337

7,062

0,499

3,071

1,305

0,038

17

Lääne-Austraalia

0,499

0,077

4,299

9,097

1,228

3,032

1,305

0,077

20

Tasmaania

10,363

4,644

4,107

10,171

0,461

5,297

1,996

0,077

37

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 16.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/58

---

AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE OTSUS nr 1/2017,

8. detsember 2017,

AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamise kohta [2017/2357]

AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE,

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (1), eriti selle artiklit 100 koostoimes artikli 15 lõikega 4 ja artikli 16 lõikega 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma (edaspidi „AKV“) ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise koostöölepingu (edaspidi „AKV-ELi partnerlusleping“) artiklis 68 on sätestatud, et AKV riikide majandust mõjutava välistest vapustustest tuleneva lühiajalise kahjuliku mõju leevendamiseks seatakse sisse lisatoetussüsteem. Kõnealuse artikli lõikes 4 on märgitud, et toetusmehhanismi käsitlevad eeskirjad on sätestatud AKV-ELi partnerluslepingu II lisas. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma (edaspidi „AKV“) ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise koostöölepingu (edaspidi „AKV-ELi partnerlusleping“) artiklis 68 on sätestatud, et AKV riikide majandust mõjutava välistest vapustustest tuleneva lühiajalise kahjuliku mõju leevendamiseks seatakse sisse lisatoetussüsteem. Kõnealuse artikli lõikes 4 on märgitud, et toetusmehhanismi käsitlevad eeskirjad on sätestatud AKV-ELi partnerluslepingu II lisas.

| (2) | Praegu AKV-ELi partnerluslepingu II lisas määratletud mehhanismi tuleb kohandada, võtmaks arvesse lepinguosaliste vajadusi ning tagamaks abi paindlik ja kiire osutamine. |
| --- | --- |

(2)

Praegu AKV-ELi partnerluslepingu II lisas määratletud mehhanismi tuleb kohandada, võtmaks arvesse lepinguosaliste vajadusi ning tagamaks abi paindlik ja kiire osutamine.

| (3) | AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 100 on sätestatud, et AKV-ELi ministrite nõukogu võib kõnealuse lepingu Ia, II, III, IV ja VI lisa AKV-ELi arengu rahastamise koostöökomitee soovituse põhjal läbi vaadata, täpsustada ja/või muuta. |
| --- | --- |

(3)

AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 100 on sätestatud, et AKV-ELi ministrite nõukogu võib kõnealuse lepingu Ia, II, III, IV ja VI lisa AKV-ELi arengu rahastamise koostöökomitee soovituse põhjal läbi vaadata, täpsustada ja/või muuta.

| (4) | AKV-ELi partnerluslepingu artikli 15 lõikes 4 on sätestatud, et AKV-ELi ministrite nõukogu võib anda oma volitused edasi AKV-ELi suursaadikute komiteele. |
| --- | --- |

(4)

AKV-ELi partnerluslepingu artikli 15 lõikes 4 on sätestatud, et AKV-ELi ministrite nõukogu võib anda oma volitused edasi AKV-ELi suursaadikute komiteele.

| (5) | AKV-ELi partnerluslepingu artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et AKV-ELi suursaadikute komitee täidab kõiki ülesandeid, mis nõukogu on talle usaldanud. |
| --- | --- |

(5)

AKV-ELi partnerluslepingu artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et AKV-ELi suursaadikute komitee täidab kõiki ülesandeid, mis nõukogu on talle usaldanud.

| (6) | 5. mail 2017 kogunenud AKV-ELi ministrite nõukogu andis AKV-ELi suursaadikute komiteele volituse võtta vastu otsus AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamise kohta seoses väliste vapustustega ja millega muudetakse II lisa 3. peatükki. |
| --- | --- |

(6)

5. mail 2017 kogunenud AKV-ELi ministrite nõukogu andis AKV-ELi suursaadikute komiteele volituse võtta vastu otsus AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamise kohta seoses väliste vapustustega ja millega muudetakse II lisa 3. peatükki.

| (7) | Tuleks võtta vastu otsus AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamise kohta, |
| --- | --- |

(7)

Tuleks võtta vastu otsus AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamise kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 68 sätestatud, AKV riikidele välistest vapustustest tingitud makromajandusliku ebastabiilsuse korral antava rahalise abi suhtes kohaldatakse käesoleva otsuse sätteid.

Artikkel 2

1.   11. Euroopa Arengufondist võib ettenägematuteks vajadusteks anda täiendavat rahalist abi, et leevendada välistest vapustustest, sealhulgas eksporditulu kõikumisest tulenevat lühiajalist kahjulikku mõju ning kaitsta tulu vähenemise tõttu ohustatud sotsiaalmajanduslikke reforme ja strateegiaid.

2.   AKV riigid, mida on tabanud välised vapustused, peaksid rahalise abi saamiseks esitama Euroopa Komisjonile taotluse, mis vaadatakse AKV-ELi partnerluslepingu kohaselt tehtava koostöö mitmeaastase finantsraamistiku raames läbi vajadusi arvestava juhtumipõhise lähenemisviisi alusel.

3.   Abi hallatakse ja rakendatakse sellise korra kohaselt, mis võimaldab tegutseda kiiresti, paindlikult ja tulemuslikult. Euroopa Komisjon annab AKV-ELi arengu rahastamise koostöökomiteele korrapäraselt aru.

Artikkel 3

Lepinguosalisi, Euroopa Komisjoni ja AKV sekretariaati teavitatakse artikli 68 praktilisest rakenduskorrast.

Artikkel 4

AKV-ELi partnerluslepingu II lisa 3. peatükki kohaldatakse kooskõlas käesoleva otsusega.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 8. detsember 2017

AKV-ELi suursaadikute komitee nimel

eesistuja

K. TAEL

---

(1)  
  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

1

---