# Uradni list L 304/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 304 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6021. november 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 304

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6021. november 2017

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2017/2152 z dne 15. novembra 2017 o spremembi Sklepa št. 189/2014/EU o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na tradicionalni rum, proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2017/2152 z dne 15. novembra 2017 o spremembi Sklepa št. 189/2014/EU o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na tradicionalni rum, proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2017/2153 z dne 20. novembra 2017 o izvajanju Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 3 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2154 z dne 22. septembra 2017 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za posredne ureditve kliringa (
  1
  ) | 6 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2155 z dne 22. septembra 2017 o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 149/2013 v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za posredne ureditve kliringa (
  1
  ) | 13 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2156 z dne 7. novembra 2017 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Kiełbasa piaszczańska (ZGO)) | 20 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2157 z dne 16. novembra 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 211/2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 21 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/2158 z dne 20. novembra 2017 o blažilnih ukrepih in referenčnih ravneh za zmanjšanje prisotnosti akrilamida v živilih (
  1
  ) | 24 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2159 z dne 20. novembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 255/2010 glede nekaterih sklicevanj na določbe ICAO (
  1
  ) | 45 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2160 z dne 20. novembra 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1079/2012 glede nekaterih sklicevanj na določbe ICAO (
  1
  ) | 47 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2017/2161 z dne 20. novembra 2017 o spremembi Sklepa 2014/486/SZVP o svetovalni misiji Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) | 48 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2017/2162 z dne 20. novembra 2017 o spremembi Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) | 50 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2017/2163 z dne 20. novembra 2017 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 51 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/2164 z dne 17. novembra 2017 o potrditvi prostovoljnega sistema RTRS EU RED za dokazovanje skladnosti s trajnostnimi merili iz direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES in 2009/28/ES | 53 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/2165 z dne 17. novembra 2017 o odobritvi načrta za izkoreninjenje afriške prašičje kuge pri divjih prašičih na nekaterih območjih Češke republike
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 7536)

   (
  1
  ) | 55 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/2166 z dne 17. novembra 2017 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 7540)

   (
  1
  ) | 57 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2017/2153 z dne 20. novembra 2017 o izvajanju Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

3

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2154 z dne 22. septembra 2017 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za posredne ureditve kliringa (
  1
  )

1

6

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2155 z dne 22. septembra 2017 o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 149/2013 v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za posredne ureditve kliringa (
  1
  )

1

13

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2156 z dne 7. novembra 2017 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Kiełbasa piaszczańska (ZGO))

20

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2157 z dne 16. novembra 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 211/2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

21

*

Uredba Komisije (EU) 2017/2158 z dne 20. novembra 2017 o blažilnih ukrepih in referenčnih ravneh za zmanjšanje prisotnosti akrilamida v živilih (
  1
  )

1

24

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2159 z dne 20. novembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 255/2010 glede nekaterih sklicevanj na določbe ICAO (
  1
  )

1

45

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2160 z dne 20. novembra 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1079/2012 glede nekaterih sklicevanj na določbe ICAO (
  1
  )

1

47

SKLEPI

*

Sklep Sveta (SZVP) 2017/2161 z dne 20. novembra 2017 o spremembi Sklepa 2014/486/SZVP o svetovalni misiji Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine)

48

*

Sklep Sveta (SZVP) 2017/2162 z dne 20. novembra 2017 o spremembi Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)

50

*

Sklep Sveta (SZVP) 2017/2163 z dne 20. novembra 2017 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

51

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/2164 z dne 17. novembra 2017 o potrditvi prostovoljnega sistema RTRS EU RED za dokazovanje skladnosti s trajnostnimi merili iz direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES in 2009/28/ES

53

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/2165 z dne 17. novembra 2017 o odobritvi načrta za izkoreninjenje afriške prašičje kuge pri divjih prašičih na nekaterih območjih Češke republike
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 7536)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 7536)

1

55

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/2166 z dne 17. novembra 2017 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 7540)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 7540)

1

57

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/141 z dne 26. januarja 2017 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana ( UL L 22, 27.1.2017 ) | 69 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/659 z dne 6. aprila 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/141 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana ( UL L 94, 7.4.2017 ) | 69 |

Popravki

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/141 z dne 26. januarja 2017 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana ( UL L 22, 27.1.2017 )

( UL L 22, 27.1.2017 )

69

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/659 z dne 6. aprila 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/141 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana ( UL L 94, 7.4.2017 )

( UL L 94, 7.4.2017 )

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

SKLEPI

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2017/2152

z dne 15. novembra 2017

o spremembi Sklepa št. 189/2014/EU o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na „tradicionalni“ rum, proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 349 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 1 Sklepa Sveta št. 189/2014/EU (2) Franciji dovoljuje, da na ozemlje celinske Francije razširi uporabo trošarinske stopnje za alkohol, ki je nižja od polne stopnje iz člena 3 Direktive Sveta 92/84/EGS (3), ter uporablja stopnjo dajatve, znane kot „cotisation sur les boissons alcooliques“ (VSS), ki je nižja od celotne stopnje, ki se uporablja v skladu s francosko nacionalno zakonodajo za takšen „tradicionalni“ rum. |
| --- | --- |

(1)

Člen 1 Sklepa Sveta št. 189/2014/EU (2) Franciji dovoljuje, da na ozemlje celinske Francije razširi uporabo trošarinske stopnje za alkohol, ki je nižja od polne stopnje iz člena 3 Direktive Sveta 92/84/EGS (3), ter uporablja stopnjo dajatve, znane kot „cotisation sur les boissons alcooliques“ (VSS), ki je nižja od celotne stopnje, ki se uporablja v skladu s francosko nacionalno zakonodajo za takšen „tradicionalni“ rum.

| (2) | V skladu s členom 3(1) Sklepa št. 189/2014/EU se znižane trošarinske stopnje in znižane stopnje VSS za „tradicionalni“ rum omejijo na letno kvoto 120 000 hektolitrov čistega alkohola. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 3(1) Sklepa št. 189/2014/EU se znižane trošarinske stopnje in znižane stopnje VSS za „tradicionalni“ rum omejijo na letno kvoto 120 000 hektolitrov čistega alkohola.

| (3) | Francoski organi so 22. septembra 2016 zaprosili Komisijo, naj predstavi predlog za tehnično prilagoditev, ki bi letno kvoto 120 000 hektolitrov čistega alkohola povečala na 144 000 hektolitrov čistega alkohola. Zahtevku je bilo priloženo poročilo, ki združuje informacije, ki upravičujejo zahtevano prilagoditev. Proizvajalci „tradicionalnega“ ruma leta 2016 niso mogli v zadostni meri dostopati do trga celinske Francije. Predvidene stopnje rasti so zahtevale kvoto 144 400 hektolitrov čistega alkohola in ta količina je bila dosežena konec leta 2016. Letno kvoto 120 000 hektolitrov čistega alkohola bi bilo zato treba povečati na 144 000 hektolitrov čistega alkohola. |
| --- | --- |

(3)

Francoski organi so 22. septembra 2016 zaprosili Komisijo, naj predstavi predlog za tehnično prilagoditev, ki bi letno kvoto 120 000 hektolitrov čistega alkohola povečala na 144 000 hektolitrov čistega alkohola. Zahtevku je bilo priloženo poročilo, ki združuje informacije, ki upravičujejo zahtevano prilagoditev. Proizvajalci „tradicionalnega“ ruma leta 2016 niso mogli v zadostni meri dostopati do trga celinske Francije. Predvidene stopnje rasti so zahtevale kvoto 144 400 hektolitrov čistega alkohola in ta količina je bila dosežena konec leta 2016. Letno kvoto 120 000 hektolitrov čistega alkohola bi bilo zato treba povečati na 144 000 hektolitrov čistega alkohola.

| (4) | Ukrepi, odobreni s Sklepom št. 189/2014/EU, bodo predmet analize in izvedena bo poglobljena revizija celotnega sistema. Navedena analiza bo upoštevala poročilo Francije, kakor je določeno v členu 4 Sklepa št. 189/2014/EU. |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, odobreni s Sklepom št. 189/2014/EU, bodo predmet analize in izvedena bo poglobljena revizija celotnega sistema. Navedena analiza bo upoštevala poročilo Francije, kakor je določeno v členu 4 Sklepa št. 189/2014/EU.

| (5) | Kvota 120 000 hektolitrov čistega alkohola za leto 2016 je bila porabljena že pred koncem leta 2016. Brez retroaktivnega povečanja te kvote od 1. januarja 2016, bo škoda za proizvajalce „tradicionalnega“ ruma velika innajverjetneje nepopravljiva. Razmerja med proizvajalci „tradicionalnega“ ruma in njihovimi trgovci na drobno so v Franciji urejena z letnimi pogodbami, ki določajo obveznost dobavljenih letnih količin, nakupno ceno ter morebitna povračila in promocije. Iztek veljavnosti kvot je prinesel nepredvideno povišanje davka za nazaj, in sicer za količine, ki presegajo kvoto, medtem ko proizvajalci „tradicionalnega“ ruma niso mogli na začetku leta, ko se sklepajo sporazumi, predvideti, kakšna je verjetnost, da bodo kvote presežene in v kakšnem obsegu. Brez retroaktivnega povečanja kvote bodo proizvajalci „tradicionalnega“ ruma utrpeli velike izgube v zvezi s količinami, ki presegajo kvoto. Zato bi bilo treba odobriti retroaktivno povečanje kvote od 1. januarja 2016. |
| --- | --- |

(5)

Kvota 120 000 hektolitrov čistega alkohola za leto 2016 je bila porabljena že pred koncem leta 2016. Brez retroaktivnega povečanja te kvote od 1. januarja 2016, bo škoda za proizvajalce „tradicionalnega“ ruma velika innajverjetneje nepopravljiva. Razmerja med proizvajalci „tradicionalnega“ ruma in njihovimi trgovci na drobno so v Franciji urejena z letnimi pogodbami, ki določajo obveznost dobavljenih letnih količin, nakupno ceno ter morebitna povračila in promocije. Iztek veljavnosti kvot je prinesel nepredvideno povišanje davka za nazaj, in sicer za količine, ki presegajo kvoto, medtem ko proizvajalci „tradicionalnega“ ruma niso mogli na začetku leta, ko se sklepajo sporazumi, predvideti, kakšna je verjetnost, da bodo kvote presežene in v kakšnem obsegu. Brez retroaktivnega povečanja kvote bodo proizvajalci „tradicionalnega“ ruma utrpeli velike izgube v zvezi s količinami, ki presegajo kvoto. Zato bi bilo treba odobriti retroaktivno povečanje kvote od 1. januarja 2016.

| (6) | Ostali parametri Sklepa št. 189/2014/EU ostajajo nespremenjeni in neodvisna gospodarska analiza, ki so jo izvedle službe Komisije in je bila zaključena julija 2016, je potrdila, da uvoženi „tradicionalni“ rum iz Guadeloupa, Francoske Gvajane, Martinika in Reuniona v Francijo predstavlja le majhen del skupne porabe alkohola v Franciji. Zato znižana davčna stopnja ne bi smela povzročati izkrivljanja konkurence na trgu ruma v Franciji, še toliko manj pa na enotnem trgu. |
| --- | --- |

(6)

Ostali parametri Sklepa št. 189/2014/EU ostajajo nespremenjeni in neodvisna gospodarska analiza, ki so jo izvedle službe Komisije in je bila zaključena julija 2016, je potrdila, da uvoženi „tradicionalni“ rum iz Guadeloupa, Francoske Gvajane, Martinika in Reuniona v Francijo predstavlja le majhen del skupne porabe alkohola v Franciji. Zato znižana davčna stopnja ne bi smela povzročati izkrivljanja konkurence na trgu ruma v Franciji, še toliko manj pa na enotnem trgu.

| (7) | Ta sklep ne posega v morebitno uporabo členov 107 in 108 Pogodbe. |
| --- | --- |

(7)

Ta sklep ne posega v morebitno uporabo členov 107 in 108 Pogodbe.

| (8) | Sklep št. 189/2014/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(8)

Sklep št. 189/2014/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep št. 189/2014/EU se spremeni:

| (1) | V členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Znižane trošarinske stopnje in znižane stopnje VSS iz člena 1, ki se uporabljajo za rum iz člena 2, se omejijo na:






  (a) | letno kvoto 120 000 hektolitrov čistega alkohola za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2015; in |
| --- | --- | --- |

(1)

V členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Znižane trošarinske stopnje in znižane stopnje VSS iz člena 1, ki se uporabljajo za rum iz člena 2, se omejijo na:

(a)

letno kvoto 120 000 hektolitrov čistega alkohola za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2015; in

| (b) | letno kvoto 144 000 hektolitrov čistega alkohola za obdobje od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2020.“; |
| --- | --- |

(b)

letno kvoto 144 000 hektolitrov čistega alkohola za obdobje od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2020.“;

| (2) | člen 5 se nadomesti z naslednim:

  „Člen 5
  Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, z izjemo:






  (a) | člena 1, točke (a) člena 3(1) in člena 3(2), ki se uporabljajo od 1. januarja 2012; in |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 5 se nadomesti z naslednim:

„Člen 5

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, z izjemo:

(a)

člena 1, točke (a) člena 3(1) in člena 3(2), ki se uporabljajo od 1. januarja 2012; in

| (b) | točke (b) člena člena 3(1), ki se uporablja od 1. januarja 2016.“ |
| --- | --- |

(b)

točke (b) člena člena 3(1), ki se uporablja od 1. januarja 2016.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. novembra 2017

Za Svet

Predsednik

J. AAB

---

(1)  Mnenje z dne 24. oktobra 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep Sveta št. 189/2014/EU z dne 20. februarja 2014 o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na „tradicionalni“ rum, proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu, ter o razveljavitvi Odločbe 2007/659/ES (UL L 59, 28.2.2014, str. 1).

2

(3)  Direktiva Sveta 92/84/EGS z dne 19. oktobra 1992 o približevanju trošarinskih stopenj za alkohol in alkoholne pijače (UL L 316, 31.10.1992, str. 29).

3

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/3

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2017/2153

z dne 20. novembra 2017

o izvajanju Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 269/2014 z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (1), ter zlasti člena 14(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 17. marca 2014 sprejel Uredbo (EU) št. 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 17. marca 2014 sprejel Uredbo (EU) št. 269/2014.

| (2) | Svet meni, da bi bilo treba zaradi guvernerskih volitev, ki jih je v nezakonito priključenem mestu Sevastopol 10. septembra 2017 organizirala Ruska federacija, na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 269/2014, dodati eno osebo. |
| --- | --- |

(2)

Svet meni, da bi bilo treba zaradi guvernerskih volitev, ki jih je v nezakonito priključenem mestu Sevastopol 10. septembra 2017 organizirala Ruska federacija, na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 269/2014, dodati eno osebo.

| (3) | Prilogo I k Uredbi (EU) št. 269/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (EU) št. 269/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Oseba s seznama iz Priloge k tej uredbi se doda na seznam iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 269/2014.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. novembra 2017

Za Svet

Predsednica

M. REPS

---

(1)  
  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

1

---

PRILOGA

Seznam oseb iz člena 1

| | Ime | Podatki o istovetnosti | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „161. | Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV
  (Дмитрий Владимирович Овсянников) | Datum rojstva: 21.2.1977
  Kraj rojstva: Omsk, ZSSR | ‚Guverner Sevastopola‘.
  Ovsyannikov je bil na volitvah, ki jih je 10. septembra 2017 v nezakonito priključenem mestu Sevastopol organizirala Ruska federacija, izvoljen za ‚guvernerja Sevastopola‘.
  Predsednik Putin ga je 28. julija 2016 imenoval za vršilca dolžnosti guvernerja Sevastopola. V tej funkciji si je prizadeval za nadaljnjo integracijo nezakonito priključenega Krimskega polotoka v Rusko federacijo, in je s tem odgovoren za dejavno podpiranje ali izvajanje ukrepov ali politik, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.
  Leta 2017 je dal več javnih izjav v podporo nezakoniti priključitvi Krima in Sevastopola, javne izjave je dal tudi na dan obletnice nezakonitega ‚krimskega referenduma‘. Počastil je veterane t. i. ‚samoobrambnih enot‘, ki so ruskim silam pomagale pri nezakoniti priključitvi Krimskega polotoka Ruski federaciji ter pozival, da Sevastopol postane južna prestolnica Ruske federacije. | 21.11.2017“ |

Ime

Podatki o istovetnosti

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

„161.

Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV

(Дмитрий Владимирович Овсянников)

Datum rojstva: 21.2.1977

Kraj rojstva: Omsk, ZSSR

‚Guverner Sevastopola‘.

Ovsyannikov je bil na volitvah, ki jih je 10. septembra 2017 v nezakonito priključenem mestu Sevastopol organizirala Ruska federacija, izvoljen za ‚guvernerja Sevastopola‘.

Predsednik Putin ga je 28. julija 2016 imenoval za vršilca dolžnosti guvernerja Sevastopola. V tej funkciji si je prizadeval za nadaljnjo integracijo nezakonito priključenega Krimskega polotoka v Rusko federacijo, in je s tem odgovoren za dejavno podpiranje ali izvajanje ukrepov ali politik, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

Leta 2017 je dal več javnih izjav v podporo nezakoniti priključitvi Krima in Sevastopola, javne izjave je dal tudi na dan obletnice nezakonitega ‚krimskega referenduma‘. Počastil je veterane t. i. ‚samoobrambnih enot‘, ki so ruskim silam pomagale pri nezakoniti priključitvi Krimskega polotoka Ruski federaciji ter pozival, da Sevastopol postane južna prestolnica Ruske federacije.

21.11.2017“

---

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/6

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2154

z dne 22. septembra 2017

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za posredne ureditve kliringa

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) ter zlasti člena 30(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Posredne ureditve kliringa ne bi smele izpostavljati centralnih nasprotnih strank (CNS), klirinških članov, strank, posrednih strank ali nadaljnjih slojev posrednih strank dodatnemu tveganju nasprotne stranke, sredstva in pozicije posrednih strank pa bi morale biti deležne ustrezne ravni zaščite. Zato je bistvenega pomena, da vse vrste posrednih ureditev kliringa izpolnjujejo minimalne pogoje za zagotovitev njihove varnosti. V ta namen bi morale za stranke v posrednih ureditvah kliringa veljati posebne obveznosti, posredne ureditve kliringa pa bi morale biti dovoljene samo, kadar izpolnjujejo pogoje iz te uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Posredne ureditve kliringa ne bi smele izpostavljati centralnih nasprotnih strank (CNS), klirinških članov, strank, posrednih strank ali nadaljnjih slojev posrednih strank dodatnemu tveganju nasprotne stranke, sredstva in pozicije posrednih strank pa bi morale biti deležne ustrezne ravni zaščite. Zato je bistvenega pomena, da vse vrste posrednih ureditev kliringa izpolnjujejo minimalne pogoje za zagotovitev njihove varnosti. V ta namen bi morale za stranke v posrednih ureditvah kliringa veljati posebne obveznosti, posredne ureditve kliringa pa bi morale biti dovoljene samo, kadar izpolnjujejo pogoje iz te uredbe.

| (2) | Ker bi morala biti sredstva in pozicije nasprotne stranke, za katero se opravljajo posredne klirinške storitve, deležna zaščite, ki je po učinku enakovredna tisti iz členov 39 in 48 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2), so različni koncepti posrednih strank ključni za to uredbo in bi morali biti v njej opredeljeni. |
| --- | --- |

(2)

Ker bi morala biti sredstva in pozicije nasprotne stranke, za katero se opravljajo posredne klirinške storitve, deležna zaščite, ki je po učinku enakovredna tisti iz členov 39 in 48 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2), so različni koncepti posrednih strank ključni za to uredbo in bi morali biti v njej opredeljeni.

| (3) | Ob upoštevanju, da bi morali biti klirinški člani udeleženci v smislu Direktive 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), in da bi se za posredne stranke zagotovila enaka stopnja zaščite, kot jo imajo stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, bi morale biti stranke, ki opravljajo posredne klirinške storitve, kreditne institucije, investicijska podjetja ali subjekti iz tretjih držav, ki so enakovredni kreditnim institucijam ali investicijskim podjetjem. |
| --- | --- |

(3)

Ob upoštevanju, da bi morali biti klirinški člani udeleženci v smislu Direktive 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), in da bi se za posredne stranke zagotovila enaka stopnja zaščite, kot jo imajo stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, bi morale biti stranke, ki opravljajo posredne klirinške storitve, kreditne institucije, investicijska podjetja ali subjekti iz tretjih držav, ki so enakovredni kreditnim institucijam ali investicijskim podjetjem.

| (4) | Višja stopnja posredniške dejavnosti med CNS in različnimi sloji posrednih strank zahteva dodatne operativne korake, dodatne račune ter kompleksnejše tehnološke rešitve in poteke obdelave. To povzroča povečano kompleksnost posrednih ureditev kliringa v primerjavi z ureditvami kliringa za stranke. To višjo stopnjo posredovanja bi bilo zato treba zmanjšati z zahtevami po alternativni in operativno enostavnejši izbiri struktur računov za posredne ureditve kliringa, kot je tista za ureditve kliringa za stranke. |
| --- | --- |

(4)

Višja stopnja posredniške dejavnosti med CNS in različnimi sloji posrednih strank zahteva dodatne operativne korake, dodatne račune ter kompleksnejše tehnološke rešitve in poteke obdelave. To povzroča povečano kompleksnost posrednih ureditev kliringa v primerjavi z ureditvami kliringa za stranke. To višjo stopnjo posredovanja bi bilo zato treba zmanjšati z zahtevami po alternativni in operativno enostavnejši izbiri struktur računov za posredne ureditve kliringa, kot je tista za ureditve kliringa za stranke.

| (5) | Ureditve kliringa za stranke zahtevajo ponujanje posamezno ločenih računov. Za posredne ureditve kliringa pa bi se moralo poleg zbirnih posrednih računov, ki omogočajo pobot pozicij različnih posrednih strank v istem bruto zbirnem posrednem računu, zahtevati, da se ponudi samo struktura bruto zbirnega posrednega računa z mehanizmom za prenos zahtevanega kritja in, po dogovoru, kritja, višjega od zahtevanega, od posredne stranke vse do CNS, in ki ne omogoča takšnega pobota. Ta mehanizem na način, ki je enakovreden posamezno ločenim računom, omogoča opredelitev zavarovanja s premoženjem in pozicij, ki se upravljajo za račun določene posredne stranke na eni strani, ter zavarovanja s premoženjem in pozicij, ki se upravljajo za račun stranke ali drugih posrednih strank na drugi strani. |
| --- | --- |

(5)

Ureditve kliringa za stranke zahtevajo ponujanje posamezno ločenih računov. Za posredne ureditve kliringa pa bi se moralo poleg zbirnih posrednih računov, ki omogočajo pobot pozicij različnih posrednih strank v istem bruto zbirnem posrednem računu, zahtevati, da se ponudi samo struktura bruto zbirnega posrednega računa z mehanizmom za prenos zahtevanega kritja in, po dogovoru, kritja, višjega od zahtevanega, od posredne stranke vse do CNS, in ki ne omogoča takšnega pobota. Ta mehanizem na način, ki je enakovreden posamezno ločenim računom, omogoča opredelitev zavarovanja s premoženjem in pozicij, ki se upravljajo za račun določene posredne stranke na eni strani, ter zavarovanja s premoženjem in pozicij, ki se upravljajo za račun stranke ali drugih posrednih strank na drugi strani.

| (6) | Poleg tega tudi v primeru, da so sredstva in pozicije, ki se upravljajo v strukturi bruto zbirnega računa za posredne ureditve kliringa, izpostavljeni izgubam druge posredne stranke, ker so ta sredstva in pozicije združeni na enem računu, hitrost, s katero je ta sredstva in pozicije mogoče identificirati, kadar jih je treba unovčiti po primeru neplačila, prispeva k zmanjšanju te potencialne izgube na najnižjo možno mero. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega tudi v primeru, da so sredstva in pozicije, ki se upravljajo v strukturi bruto zbirnega računa za posredne ureditve kliringa, izpostavljeni izgubam druge posredne stranke, ker so ta sredstva in pozicije združeni na enem računu, hitrost, s katero je ta sredstva in pozicije mogoče identificirati, kadar jih je treba unovčiti po primeru neplačila, prispeva k zmanjšanju te potencialne izgube na najnižjo možno mero.

| (7) | Ta mehanizem istočasno omogoča veliko enostavnejšo strukturo računov, s katero se zmanjšajo stroški in kompleksnost v primerjavi s posamezno ločenimi računi, hkrati pa omogoča ločevanje zavarovanja s premoženjem in pozicij različnih posrednih strank in tako zagotavlja raven zaščite, enakovredno ravni zaščite, ki jo ponuja posamezno ločen račun. Vendar zahteva po ponujanju bruto zbirnih posrednih računov ne bi smela izključevati možnosti ponujanja posamezno ločenih posrednih računov posrednim strankam v okviru ureditev kliringa, ki jih sestavljajo CNS, klirinški član, stranka in en sam sloj posrednih strank. |
| --- | --- |

(7)

Ta mehanizem istočasno omogoča veliko enostavnejšo strukturo računov, s katero se zmanjšajo stroški in kompleksnost v primerjavi s posamezno ločenimi računi, hkrati pa omogoča ločevanje zavarovanja s premoženjem in pozicij različnih posrednih strank in tako zagotavlja raven zaščite, enakovredno ravni zaščite, ki jo ponuja posamezno ločen račun. Vendar zahteva po ponujanju bruto zbirnih posrednih računov ne bi smela izključevati možnosti ponujanja posamezno ločenih posrednih računov posrednim strankam v okviru ureditev kliringa, ki jih sestavljajo CNS, klirinški član, stranka in en sam sloj posrednih strank.

| (8) | Nekatere skupine za poenostavitev dostopa do centralnega kliringa z racionalizacijo klirinških storitev in poenostavitvijo poslovnih razmerij med klirinškimi člani, strankami in posrednimi strankami ponujajo klirinške storitve, pri katerih uporabljajo dva subjekta znotraj iste skupine, ki posredujeta pri zagotavljanju teh storitev. Iz podobnih razlogov skupina stranke včasih uporablja en subjekt za poslovanje neposredno s klirinškim članom in drug subjekt za poslovanje neposredno s posredno stranko, običajno zato, ker ima drugi subjekt sedež v jurisdikciji posredne stranke. V teh primerih so klirinške storitve racionalizirane po različnih gospodarskih dejavnostih skupine, poenostavljeno pa je tudi poslovno razmerje med klirinškimi člani, strankami in posrednimi strankami. Če navedene vrste ureditev izpolnjujejo posebne pogoje, ki zagotavljajo, da tveganje nasprotne stranke ni povečano in da se za posredno ureditev kliringa zagotovi ustrezna raven zaščite, bi jih bilo treba dovoliti. |
| --- | --- |

(8)

Nekatere skupine za poenostavitev dostopa do centralnega kliringa z racionalizacijo klirinških storitev in poenostavitvijo poslovnih razmerij med klirinškimi člani, strankami in posrednimi strankami ponujajo klirinške storitve, pri katerih uporabljajo dva subjekta znotraj iste skupine, ki posredujeta pri zagotavljanju teh storitev. Iz podobnih razlogov skupina stranke včasih uporablja en subjekt za poslovanje neposredno s klirinškim članom in drug subjekt za poslovanje neposredno s posredno stranko, običajno zato, ker ima drugi subjekt sedež v jurisdikciji posredne stranke. V teh primerih so klirinške storitve racionalizirane po različnih gospodarskih dejavnostih skupine, poenostavljeno pa je tudi poslovno razmerje med klirinškimi člani, strankami in posrednimi strankami. Če navedene vrste ureditev izpolnjujejo posebne pogoje, ki zagotavljajo, da tveganje nasprotne stranke ni povečano in da se za posredno ureditev kliringa zagotovi ustrezna raven zaščite, bi jih bilo treba dovoliti.

| (9) | V verigah posrednega kliringa, ki vključujejo več kot eno CNS, enega klirinškega člana, eno stranko in en sloj posrednih strank, bi lahko uporaba posamezno ločenih računov privedla do nepričakovanih tehničnih težav, saj bi bilo treba upravljati morebitno neplačilo ene ali več nasprotnih strank v tej verigi in več posamezno ločenih računov. Ponujanje posamezno ločenih računov v teh daljših verigah bi lahko zavedlo nasprotne stranke, ki potrebujejo raven zaščite, ki se običajno povezuje s posamezno ločenimi računi, saj v nekaterih od teh daljših verig morda ta raven zaščite ne bi bila dosežena. Da bi se izognili tveganjem, ki izhajajo iz te napačne domneve, bi bilo treba v teh daljših verigah posrednega kliringa dovoliti samo uporabo zbirnih ločenih računov pod pogojem, da se nasprotne stranke, ki opravljajo kliring prek teh ureditev, v celoti obveščene o ravni ločevanja in tveganjih, povezanih s tako vrsto računa. |
| --- | --- |

(9)

V verigah posrednega kliringa, ki vključujejo več kot eno CNS, enega klirinškega člana, eno stranko in en sloj posrednih strank, bi lahko uporaba posamezno ločenih računov privedla do nepričakovanih tehničnih težav, saj bi bilo treba upravljati morebitno neplačilo ene ali več nasprotnih strank v tej verigi in več posamezno ločenih računov. Ponujanje posamezno ločenih računov v teh daljših verigah bi lahko zavedlo nasprotne stranke, ki potrebujejo raven zaščite, ki se običajno povezuje s posamezno ločenimi računi, saj v nekaterih od teh daljših verig morda ta raven zaščite ne bi bila dosežena. Da bi se izognili tveganjem, ki izhajajo iz te napačne domneve, bi bilo treba v teh daljših verigah posrednega kliringa dovoliti samo uporabo zbirnih ločenih računov pod pogojem, da se nasprotne stranke, ki opravljajo kliring prek teh ureditev, v celoti obveščene o ravni ločevanja in tveganjih, povezanih s tako vrsto računa.

| (10) | Da bi zagotovili, da je znesek zahtevanega kritja v strukturi bruto zbirnega posrednega računa enak kot znesek, ki bi se zahteval, če bi se uporabil posamezno ločen posredni klirinški račun, bi morala CNS prejeti informacije o pozicijah, ki se upravljajo za račun posredne stranke, da lahko izračuna povezan poziv k plačilu kritja za posredno stranko na podlagi posrednih strank. |
| --- | --- |

(10)

Da bi zagotovili, da je znesek zahtevanega kritja v strukturi bruto zbirnega posrednega računa enak kot znesek, ki bi se zahteval, če bi se uporabil posamezno ločen posredni klirinški račun, bi morala CNS prejeti informacije o pozicijah, ki se upravljajo za račun posredne stranke, da lahko izračuna povezan poziv k plačilu kritja za posredno stranko na podlagi posrednih strank.

| (11) | Da bi po propadu stranke, ki opravlja posredne klirinške storitve, zagotovili enakovrednost s kliringom za stranke, bi moral imeti klirinški član vzpostavljene postopke za poenostavitev prenosa pozicij posrednih strank na nadomestno stranko. Iz istega razloga bi moral klirinški član imeti tudi postopke za unovčenje pozicij in sredstev posrednih strank ter povračilo iztržkov iz unovčenja navedenim posrednim strankam, kadar so znane. Kadar iztržkov iz unovčenja ni mogoče vrniti neposredno zadevnim posrednim strankam, bi jih bilo treba vrniti stranki, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, za račun njenih posrednih strank. |
| --- | --- |

(11)

Da bi po propadu stranke, ki opravlja posredne klirinške storitve, zagotovili enakovrednost s kliringom za stranke, bi moral imeti klirinški član vzpostavljene postopke za poenostavitev prenosa pozicij posrednih strank na nadomestno stranko. Iz istega razloga bi moral klirinški član imeti tudi postopke za unovčenje pozicij in sredstev posrednih strank ter povračilo iztržkov iz unovčenja navedenim posrednim strankam, kadar so znane. Kadar iztržkov iz unovčenja ni mogoče vrniti neposredno zadevnim posrednim strankam, bi jih bilo treba vrniti stranki, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, za račun njenih posrednih strank.

| (12) | Vzpostaviti bi bilo treba postopke, tako da bi v primeru neplačila stranke informacije o identiteti posrednih strank postale znane in da bi lahko klirinški član ugotovil, katera sredstva in pozicije pripadajo kateri posredni stranki. |
| --- | --- |

(12)

Vzpostaviti bi bilo treba postopke, tako da bi v primeru neplačila stranke informacije o identiteti posrednih strank postale znane in da bi lahko klirinški član ugotovil, katera sredstva in pozicije pripadajo kateri posredni stranki.

| (13) | Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, bi morala posrednim strankam predstaviti možne strukture računov. Vendar se lahko zgodi, da posredna stranka o svoji izbiri stranke ne obvesti v razumnem času. V tem primeru bi morala imeti stranka možnost, da za to posredno stranko opravlja posredne klirinške storitve z uporabo katere koli strukture računa pod pogojem, da stranka posredno stranko obvesti o uporabljeni strukturi računa, tveganjih, povezanih s tem računom in ravni njegovega ločevanja, ter možnosti spremembe strukture računa v katerem koli trenutku. |
| --- | --- |

(13)

Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, bi morala posrednim strankam predstaviti možne strukture računov. Vendar se lahko zgodi, da posredna stranka o svoji izbiri stranke ne obvesti v razumnem času. V tem primeru bi morala imeti stranka možnost, da za to posredno stranko opravlja posredne klirinške storitve z uporabo katere koli strukture računa pod pogojem, da stranka posredno stranko obvesti o uporabljeni strukturi računa, tveganjih, povezanih s tem računom in ravni njegovega ločevanja, ter možnosti spremembe strukture računa v katerem koli trenutku.

| (14) | Zaradi posrednih ureditev kliringa lahko nastanejo posebna tveganja. Zato bi morale vse stranke, udeležene v posrednih ureditvah kliringa, vključno s klirinškimi člani in CNS, stalno odkrivati, spremljati in obvladovati vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz take ureditve. V te namene je zlasti pomembna ustrezna izmenjava informacij med strankami in klirinškimi člani. Vendar bi morali klirinški člani zagotoviti, da se te informacije uporabijo samo za obvladovanje tveganj in določanje kritij ter da se poslovno občutljive informacije ne zlorabljajo. |
| --- | --- |

(14)

Zaradi posrednih ureditev kliringa lahko nastanejo posebna tveganja. Zato bi morale vse stranke, udeležene v posrednih ureditvah kliringa, vključno s klirinškimi člani in CNS, stalno odkrivati, spremljati in obvladovati vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz take ureditve. V te namene je zlasti pomembna ustrezna izmenjava informacij med strankami in klirinškimi člani. Vendar bi morali klirinški člani zagotoviti, da se te informacije uporabijo samo za obvladovanje tveganj in določanje kritij ter da se poslovno občutljive informacije ne zlorabljajo.

| (15) | Zaradi usklajenosti in za zagotovitev nemotenega delovanja finančnih trgov se morajo določbe te uredbe in zadevne določbe Uredbe (EU) št. 600/2014 uporabljati od istega datuma. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi usklajenosti in za zagotovitev nemotenega delovanja finančnih trgov se morajo določbe te uredbe in zadevne določbe Uredbe (EU) št. 600/2014 uporabljati od istega datuma.

| (16) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA). |
| --- | --- |

(16)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA).

| (17) | V skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je ESMA o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahtevala mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 – |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je ESMA o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahtevala mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „stranka“ pomeni stranko, kot je opredeljena v členu 2(15) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(a)

„stranka“ pomeni stranko, kot je opredeljena v členu 2(15) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (b) | „posredna stranka“ pomeni stranko stranke, kot je opredeljena v točki (a); |
| --- | --- |

(b)

„posredna stranka“ pomeni stranko stranke, kot je opredeljena v točki (a);

| (c) | „posredne ureditve kliringa“ pomeni niz pogodbenih razmerij med ponudniki in prejemniki posrednih klirinških storitev, ki jih opravlja stranka, posredna stranka ali druga posredna stranka; |
| --- | --- |

(c)

„posredne ureditve kliringa“ pomeni niz pogodbenih razmerij med ponudniki in prejemniki posrednih klirinških storitev, ki jih opravlja stranka, posredna stranka ali druga posredna stranka;

| (d) | „druga posredna stranka“ pomeni stranko posredne stranke, kot je opredeljena v točki (b); |
| --- | --- |

(d)

„druga posredna stranka“ pomeni stranko posredne stranke, kot je opredeljena v točki (b);

| (e) | „tretja posredna stranka“ pomeni stranko druge posredne stranke, kot je opredeljena v točki (d). |
| --- | --- |

(e)

„tretja posredna stranka“ pomeni stranko druge posredne stranke, kot je opredeljena v točki (d).

Člen 2

Zahteve za opravljanje posrednih klirinških storitev s strani strank

1.   Stranka lahko posredne klirinške storitve za posredne stranke opravlja samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | stranka je kreditna institucija ali investicijsko podjetje z dovoljenjem ali subjekt s sedežem v tretji državi, ki bi se štel za kreditno institucijo ali investicijsko podjetje, če bi imel sedež v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

stranka je kreditna institucija ali investicijsko podjetje z dovoljenjem ali subjekt s sedežem v tretji državi, ki bi se štel za kreditno institucijo ali investicijsko podjetje, če bi imel sedež v Uniji;

| (b) | stranka posredne klirinške storitve opravlja pod razumnimi poslovnimi pogoji in javno razkrije splošne pogoje, pod katerimi opravlja te storitve; |
| --- | --- |

(b)

stranka posredne klirinške storitve opravlja pod razumnimi poslovnimi pogoji in javno razkrije splošne pogoje, pod katerimi opravlja te storitve;

| (c) | klirinški član se je strinjal s splošnimi pogoji iz točke (b) tega odstavka. |
| --- | --- |

(c)

klirinški član se je strinjal s splošnimi pogoji iz točke (b) tega odstavka.

2.   Stranka iz odstavka 1 in posredna stranka pisno skleneta posredno ureditev kliringa. Posredna ureditev kliringa vključuje vsaj naslednje pogodbene pogoje:

| (a) | splošne pogoje iz odstavka 1(b); |
| --- | --- |

(a)

splošne pogoje iz odstavka 1(b);

| (b) | zavezo stranke, da bo izpolnila vse obveznosti posredne stranke do klirinškega člana v zvezi s posli, ki jih zajema posredna ureditev kliringa. |
| --- | --- |

(b)

zavezo stranke, da bo izpolnila vse obveznosti posredne stranke do klirinškega člana v zvezi s posli, ki jih zajema posredna ureditev kliringa.

Vsi vidiki posredne ureditve kliringa so jasno evidentirani.

3.   CNS ne prepreči sklenitve ureditve posrednega kliringa, ki se sklene pod razumnimi poslovnimi pogoji.

Člen 3

Obveznosti CNS

1.   CNS odpre in vodi račune iz člena 4(4) v skladu z zahtevkom klirinškega člana.

2.   CNS, ki vodi sredstva in pozicije več posrednih strank na računu iz člena 4(4)(b), vodi ločeno evidenco pozicij za vsako posredno stranko, izračunava kritja za vsako posredno stranko in pobere bruto vsoto navedenih kritij na podlagi informacij iz člena 4(3).

3.   CNS odkriva, spremlja in obvladuje vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz opravljanja posrednih klirinških storitev in bi lahko vplivala na odpornost CNS proti neugodnim gibanjem na trgu.

Člen 4

Obveznosti klirinških članov

1.   Klirinški član, ki opravlja posredne klirinške storitve, to počne pod razumnimi poslovnimi pogoji in javno razkrije splošne pogoje, pod katerimi opravlja te storitve.

Splošni pogoji iz prvega pododstavka vključujejo vsaj zahteve glede minimalnih finančnih sredstev in operativnih zmogljivosti za stranke, ki opravljajo posredne klirinške storitve.

2.   Klirinški član, ki opravlja posredne klirinške storitve, v skladu z zahtevkom stranke odpre in vodi vsaj naslednje račune:

| (a) | zbirni račun s sredstvi in pozicijami, ki jih ta stranka upravlja za račun svojih posrednih strank; |
| --- | --- |

(a)

zbirni račun s sredstvi in pozicijami, ki jih ta stranka upravlja za račun svojih posrednih strank;

| (b) | zbirni račun s sredstvi in pozicijami, ki jih ta stranka upravlja za račun svojih posrednih strank, na katerem klirinški član zagotovi, da pozicije ene posredne stranke ne pobotajo pozicij druge posredne stranke in da sredstev ene posredne stranke ni mogoče uporabiti za pokritje pozicij druge posredne stranke. |
| --- | --- |

(b)

zbirni račun s sredstvi in pozicijami, ki jih ta stranka upravlja za račun svojih posrednih strank, na katerem klirinški član zagotovi, da pozicije ene posredne stranke ne pobotajo pozicij druge posredne stranke in da sredstev ene posredne stranke ni mogoče uporabiti za pokritje pozicij druge posredne stranke.

3.   Klirinški član, ki upravlja sredstva in pozicije za račun več posrednih strank na računu iz odstavka 2(b), CNS vsak dan zagotovi vse potrebne informacije, ki ji omogočijo, da identificira pozicije, ki se upravljajo za račun vsake posredne stranke. Te informacije temeljijo na informacijah iz člena 5(4).

4.   Klirinški član, ki opravlja posredne klirinške storitve, pri CNS v skladu z zahtevkom stranke odpre in vodi vsaj naslednje račune:

| (a) | ločen račun, ki je namenjen izključno upravljanju sredstev in pozicij posrednih strank, ki jih klirinški član upravlja na računu iz odstavka 2(a); |
| --- | --- |

(a)

ločen račun, ki je namenjen izključno upravljanju sredstev in pozicij posrednih strank, ki jih klirinški član upravlja na računu iz odstavka 2(a);

| (b) | ločen račun, ki je namenjen izključno upravljanju sredstev in pozicij posrednih strank vsake stranke, ki jih klirinški član upravlja na računu iz odstavka 2(b). |
| --- | --- |

(b)

ločen račun, ki je namenjen izključno upravljanju sredstev in pozicij posrednih strank vsake stranke, ki jih klirinški član upravlja na računu iz odstavka 2(b).

5.   Klirinški član vzpostavi postopke za upravljanje v primeru neplačila stranke, ki opravlja posredne klirinške storitve.

6.   Klirinški član, ki upravlja sredstva in pozicije posrednih strank na računu iz odstavka 2(a):

| (a) | zagotovi, da postopki iz odstavka 5 omogočajo takojšnje unovčenje navedenih sredstev in pozicij po neplačilu stranke, vključno z unovčenjem navedenih sredstev in pozicij na ravni CNS, ter vključujejo podroben postopek za obveščanje posrednih strank o neplačilu stranke ter o pričakovanem obdobju za unovčenje sredstev in pozicij navedenih posrednih strank; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da postopki iz odstavka 5 omogočajo takojšnje unovčenje navedenih sredstev in pozicij po neplačilu stranke, vključno z unovčenjem navedenih sredstev in pozicij na ravni CNS, ter vključujejo podroben postopek za obveščanje posrednih strank o neplačilu stranke ter o pričakovanem obdobju za unovčenje sredstev in pozicij navedenih posrednih strank;

| (b) | po zaključku postopka upravljanja neplačila stranke tej stranki za račun posrednih strank nemudoma vrne saldo, ki ga dolguje iz naslova unovčenja navedenih sredstev in pozicij. |
| --- | --- |

(b)

po zaključku postopka upravljanja neplačila stranke tej stranki za račun posrednih strank nemudoma vrne saldo, ki ga dolguje iz naslova unovčenja navedenih sredstev in pozicij.

7.   Klirinški član, ki upravlja sredstva in pozicije posrednih strank na računu iz odstavka 2(b):

| (a) | v postopke iz odstavka 5 vključi:






  (i) | ukrepe za prenos sredstev in pozicij, ki jih za račun svojih posrednih strank upravlja stranka, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, na drugo stranko ali klirinškega člana; |
| --- | --- | --- |

(a)

v postopke iz odstavka 5 vključi:

(i)

ukrepe za prenos sredstev in pozicij, ki jih za račun svojih posrednih strank upravlja stranka, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, na drugo stranko ali klirinškega člana;

| (ii) | ukrepe, da se vsaki posredni stranki izplačajo iztržki iz unovčenja sredstev in pozicij te posredne stranke; |
| --- | --- |

(ii)

ukrepe, da se vsaki posredni stranki izplačajo iztržki iz unovčenja sredstev in pozicij te posredne stranke;

| (iii) | podroben postopek za obveščanje posrednih strank o neplačilu stranke in o pričakovanem obdobju za unovčenje sredstev in pozicij teh posrednih strank; |
| --- | --- |

(iii)

podroben postopek za obveščanje posrednih strank o neplačilu stranke in o pričakovanem obdobju za unovčenje sredstev in pozicij teh posrednih strank;

| (b) | se pogodbeno obveže, da bo na zahtevo posrednih strank in brez soglasja stranke, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, sprožil postopke za prenos sredstev in pozicij, ki jih za račun svojih strank upravlja stranka, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, na drugo stranko ali klirinškega člana, ki so ga določile zadevne posredne stranke stranke, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti. Ta druga stranka ali klirinški član je ta sredstva in pozicije dolžen sprejeti le, če je pred tem že vstopil v pogodbeno razmerje z navedenimi zadevnimi posrednimi strankami in se zavezal, da bo to storil; |
| --- | --- |

(b)

se pogodbeno obveže, da bo na zahtevo posrednih strank in brez soglasja stranke, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, sprožil postopke za prenos sredstev in pozicij, ki jih za račun svojih strank upravlja stranka, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, na drugo stranko ali klirinškega člana, ki so ga določile zadevne posredne stranke stranke, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti. Ta druga stranka ali klirinški član je ta sredstva in pozicije dolžen sprejeti le, če je pred tem že vstopil v pogodbeno razmerje z navedenimi zadevnimi posrednimi strankami in se zavezal, da bo to storil;

| (c) | zagotovi, da postopki iz odstavka 5 omogočajo takojšne unovčenje navedenih sredstev in pozicij po neplačilu stranke, vključno z unovčenjem navedenih sredstev in pozicij na ravni CNS, če iz katerega koli razloga ni prišlo do prenosa iz točke (b) v vnaprej opredeljenem obdobju za prenos, določenem v posredni ureditvi kliringa; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da postopki iz odstavka 5 omogočajo takojšne unovčenje navedenih sredstev in pozicij po neplačilu stranke, vključno z unovčenjem navedenih sredstev in pozicij na ravni CNS, če iz katerega koli razloga ni prišlo do prenosa iz točke (b) v vnaprej opredeljenem obdobju za prenos, določenem v posredni ureditvi kliringa;

| (d) | po unovčenju navedenih sredstev in pozicij se pogodbeno obveže, da bo sprožil postopke za izplačilo iztržkov iz unovčenja vsaki od posrednih strank; |
| --- | --- |

(d)

po unovčenju navedenih sredstev in pozicij se pogodbeno obveže, da bo sprožil postopke za izplačilo iztržkov iz unovčenja vsaki od posrednih strank;

| (e) | kadar klirinški član ni mogel identificirati posrednih strank ali izplačati iztržkov iz unovčenja iz točke (d) vsaki od posrednih strank, stranki za račun posrednih strank nemudoma vrne saldo, ki ga dolguje iz naslova unovčenja navedenih sredstev in pozicij. |
| --- | --- |

(e)

kadar klirinški član ni mogel identificirati posrednih strank ali izplačati iztržkov iz unovčenja iz točke (d) vsaki od posrednih strank, stranki za račun posrednih strank nemudoma vrne saldo, ki ga dolguje iz naslova unovčenja navedenih sredstev in pozicij.

8.   Klirinški član odkriva, spremlja in obvladuje vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz opravljanja posrednih klirinških storitev in bi lahko vplivala na njegovo odpornost proti neugodnim gibanjem na trgu. Klirinški član vzpostavi notranje postopke za zagotovitev, da informacij iz člena 5(8) ni mogoče uporabiti v poslovne namene.

Člen 5

Obveznosti strank

1.   Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, posrednim strankam ponudi, da lahko izbirajo vsaj med vrstama računov iz člena 4(2), in zagotovi, da so navedene posredne stranke v celoti seznanjene z različnimi stopnjami ločevanja in tveganji, povezanimi z vsako vrsto računa.

2.   Stranka iz odstavka 1 posrednim strankam, ki niso izbrale vrste računa v razumnem času, ki ga je določila, dodeli eno od vrst računa iz člena 4(2). Stranka posredno stranko nemudoma seznani s tveganji, povezanimi z dodeljeno vrsto računa. Posredna stranka lahko kadar koli izbere drugo vrsto računa, in sicer tako, da to pisno zahteva od stranke.

3.   Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, vodi ločene evidence in račune, ki ji omogočajo, da loči svoja sredstva in pozicije od sredstev in pozicij, ki jih upravlja za račun svojih posrednih strank.

4.   Kadar klirinški član sredstva in pozicije več posrednih strank vodi na računu iz člena 4(2)(b), stranka klirinškemu članu dnevno zagotovi vse potrebne informacije, ki mu omogočajo, da identificira pozicije, ki se upravljajo za račun vsake posredne stranke.

5.   Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, od klirinškega člana v skladu z izbiro njegovih posrednih strank zahteva, da pri CNS odpre in vodi račune iz člena 4(4).

6.   Stranka svojim posrednim strankam zagotovi zadostne informacije, da lahko te posredne stranke identificirajo CNS in klirinškega člana, ki se uporablja za kliring njihovih pozicij.

7.   Kadar klirinški član sredstva in pozicije ene ali več posrednih strank upravlja na računu iz člena 4(2)(b), stranka v posredno ureditev kliringa s svojimi posrednimi strankami vključi vse potrebne pogoje za zagotovitev, da lahko klirinški član v primeru neplačila navedene stranke posrednim strankam nemudoma vrne iztržke iz unovčenja pozicij in sredstev, ki se upravljajo za račun navedenih posrednih strank v skladu s členom 4(7).

8.   Stranka klirinškemu članu zagotovi zadostne informacije, da lahko odkriva, spremlja in obvladuje vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz opravljanja posrednih klirinških storitev in ki bi lahko vplivala na odpornost klirinškega člana.

9.   Stranka ima vzpostavljene ureditve za zagotavljanje, da se v primeru neplačila vse informacije, ki jih ima v zvezi s posrednimi strankami, takoj dajo na voljo klirinškemu članu, vključno z identiteto posrednih strank iz člena 5(4).

Člen 6

Zahteve za opravljanje posrednih klirinških storitev s strani posrednih strank

1.   Posredna stranka lahko posredne klirinške storitve za druge posredne stranke opravlja samo, če stranke v ureditvi posrednega kliringa izpolnjujejo eno od zahtev iz odstavka 2 in so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | posredna stranka je kreditna institucija ali investicijsko podjetje z dovoljenjem ali subjekt s sedežem v tretji državi, ki bi se štel za kreditno institucijo ali investicijsko podjetje, če bi imel sedež v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

posredna stranka je kreditna institucija ali investicijsko podjetje z dovoljenjem ali subjekt s sedežem v tretji državi, ki bi se štel za kreditno institucijo ali investicijsko podjetje, če bi imel sedež v Uniji;

| (b) | posredna stranka in druga posredna stranka pisno skleneta posredno ureditev kliringa. Posredna ureditev kliringa vključuje vsaj naslednje pogodbene pogoje:






  (i) | splošne pogoje iz odstavka 2(1)(b); |
| --- | --- | --- |

(b)

posredna stranka in druga posredna stranka pisno skleneta posredno ureditev kliringa. Posredna ureditev kliringa vključuje vsaj naslednje pogodbene pogoje:

(i)

splošne pogoje iz odstavka 2(1)(b);

| (ii) | zavezo posredne stranke, da bo spoštovala vse obveznosti druge posredne stranke do stranke glede poslov, ki jih zajema posredna ureditev kliringa; |
| --- | --- |

(ii)

zavezo posredne stranke, da bo spoštovala vse obveznosti druge posredne stranke do stranke glede poslov, ki jih zajema posredna ureditev kliringa;

| (c) | sredstva in pozicije druge posredne stranke klirinški član vodi na računu iz člena 4(2)(a). |
| --- | --- |

(c)

sredstva in pozicije druge posredne stranke klirinški član vodi na računu iz člena 4(2)(a).

Vsi vidiki posredne ureditve kliringa iz točke (b) so jasno evidentirani.

2.   Za namene odstavka 1 stranke v posredni ureditvi kliringa izpolnjujejo eno od naslednjih zahtev:

| (a) | klirinški član in stranka sta del iste skupine, posredna stranka pa ni del te skupine; |
| --- | --- |

(a)

klirinški član in stranka sta del iste skupine, posredna stranka pa ni del te skupine;

| (b) | stranka in posredna stranka sta del iste skupine, klirinški član in druga posredna stranka pa nista del te skupine. |
| --- | --- |

(b)

stranka in posredna stranka sta del iste skupine, klirinški član in druga posredna stranka pa nista del te skupine.

3.   Za posredne ureditve kliringa, sklenjene med strankami v situaciji iz odstavka 2(a):

| (a) | za stranko veljajo členi 4(1), 4(5), 4(6) in 4(8), kot če bi bila ta stranka klirinški član; |
| --- | --- |

(a)

za stranko veljajo členi 4(1), 4(5), 4(6) in 4(8), kot če bi bila ta stranka klirinški član;

| (b) | za posredno stranko veljajo členi 2(1)(b), 5(2), 5(3), 5(6), 5(8) in 5(9), kot če bi bila ta posredna stranka stranka. |
| --- | --- |

(b)

za posredno stranko veljajo členi 2(1)(b), 5(2), 5(3), 5(6), 5(8) in 5(9), kot če bi bila ta posredna stranka stranka.

4.   Za posredne ureditve kliringa, sklenjene med strankami v situaciji iz odstavka 2(b):

| (a) | za stranko veljata člena 4(5) in 4(6), kot če bi bila ta stranka klirinški član; |
| --- | --- |

(a)

za stranko veljata člena 4(5) in 4(6), kot če bi bila ta stranka klirinški član;

| (b) | za posredno stranko veljajo členi 2(1)(b), 5(2), 5(3), 5(6), 5(8) in 5(9), kot če bi bila ta posredna stranka stranka. |
| --- | --- |

(b)

za posredno stranko veljajo členi 2(1)(b), 5(2), 5(3), 5(6), 5(8) in 5(9), kot če bi bila ta posredna stranka stranka.

Člen 7

Zahteve za opravljanje posrednih klirinških storitev s strani drugih posrednih strank

1.   Druga posredna stranka lahko posredne klirinške storitve za tretje posredne stranke opravlja samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | posredna stranka in druga posredna stranka sta kreditni instituciji ali investicijski podjetji z dovoljenjem ali subjekta s sedežem v tretji državi, ki bi se štela za kreditno institucijo ali investicijsko podjetje, če bi imela sedež v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

posredna stranka in druga posredna stranka sta kreditni instituciji ali investicijski podjetji z dovoljenjem ali subjekta s sedežem v tretji državi, ki bi se štela za kreditno institucijo ali investicijsko podjetje, če bi imela sedež v Uniji;

| (b) | klirinški član in stranka sta del iste skupine, posredna stranka pa ni del te skupine; |
| --- | --- |

(b)

klirinški član in stranka sta del iste skupine, posredna stranka pa ni del te skupine;

| (c) | posredna stranka in druga posredna stranka sta del iste skupine, tretja posredna stranka pa ni del te skupine; |
| --- | --- |

(c)

posredna stranka in druga posredna stranka sta del iste skupine, tretja posredna stranka pa ni del te skupine;

| (d) | druga posredna stranka in tretja posredna stranka pisno skleneta posredno ureditev kliringa. Posredna ureditev kliringa vključuje vsaj naslednje pogodbene pogoje:






  (i) | splošne pogoje iz odstavka 2(1)(b); |
| --- | --- | --- |

(d)

druga posredna stranka in tretja posredna stranka pisno skleneta posredno ureditev kliringa. Posredna ureditev kliringa vključuje vsaj naslednje pogodbene pogoje:

(i)

splošne pogoje iz odstavka 2(1)(b);

| (ii) | zavezo druge posredne stranke, da bo spoštovala vse obveznosti tretje posredne stranke do posredne stranke glede poslov, ki jih zajema posredna ureditev kliringa; |
| --- | --- |

(ii)

zavezo druge posredne stranke, da bo spoštovala vse obveznosti tretje posredne stranke do posredne stranke glede poslov, ki jih zajema posredna ureditev kliringa;

| (e) | sredstva in pozicije tretje posredne stranke klirinški član upravlja na računu iz člena 4(2)(a). |
| --- | --- |

(e)

sredstva in pozicije tretje posredne stranke klirinški član upravlja na računu iz člena 4(2)(a).

Vsi vidiki posredne ureditve kliringa iz točke (d) prvega pododstavka so jasno evidentirani.

2.   Kadar druge posredne stranke opravljajo posredne klirinške storitve v skladu z odstavkom 1:

| (a) | za stranko in posredno stranko veljajo členi 4(1), 4(5), 4(6) in 4(8), kot če bi bili klirinška člana; |
| --- | --- |

(a)

za stranko in posredno stranko veljajo členi 4(1), 4(5), 4(6) in 4(8), kot če bi bili klirinška člana;

| (b) | za posredno stranko in drugo posredno stranko veljajo členi 2(1)(b), 5(2), 5(3), 5(6), 5(8) in 5(9), kot če bi bili stranki. |
| --- | --- |

(b)

za posredno stranko in drugo posredno stranko veljajo členi 2(1)(b), 5(2), 5(3), 5(6), 5(8) in 5(9), kot če bi bili stranki.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 3. januarja 2018.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. septembra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 173, 12.6.2014, str. 84.

1

(2)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

2

(3)  Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (UL L 166, 11.6.1998, str. 45).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

4

---

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/13

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2155

z dne 22. septembra 2017

o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 149/2013 v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za posredne ureditve kliringa

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti člena 4(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Posredne ureditve kliringa ne bi smele izpostavljati centralnih nasprotnih strank (CNS), klirinških članov, strank, posrednih strank ali nadaljnjih slojev posrednih strank dodatnemu tveganju nasprotne stranke, sredstva in pozicije posrednih strank pa bi morale biti deležne ustrezne ravni zaščite. Zato je bistvenega pomena, da vse vrste posrednih ureditev kliringa izpolnjujejo minimalne pogoje za zagotovitev njihove varnosti. V ta namen bi morale za stranke v posrednih ureditvah kliringa veljati posebne obveznosti, posredne ureditve kliringa pa bi morale biti dovoljene samo, kadar izpolnjujejo pogoje iz te uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Posredne ureditve kliringa ne bi smele izpostavljati centralnih nasprotnih strank (CNS), klirinških članov, strank, posrednih strank ali nadaljnjih slojev posrednih strank dodatnemu tveganju nasprotne stranke, sredstva in pozicije posrednih strank pa bi morale biti deležne ustrezne ravni zaščite. Zato je bistvenega pomena, da vse vrste posrednih ureditev kliringa izpolnjujejo minimalne pogoje za zagotovitev njihove varnosti. V ta namen bi morale za stranke v posrednih ureditvah kliringa veljati posebne obveznosti, posredne ureditve kliringa pa bi morale biti dovoljene samo, kadar izpolnjujejo pogoje iz te uredbe.

| (2) | Ker bi morala biti sredstva in pozicije nasprotne stranke, za katero se opravljajo posredne klirinške storitve, deležne zaščite, ki je po učinku enakovredna tisti iz členov 39 in 48 Uredbe (EU) št. 648/2012, so različni koncepti posrednih strank ključni za to uredbo in bi morali biti v njej opredeljeni. |
| --- | --- |

(2)

Ker bi morala biti sredstva in pozicije nasprotne stranke, za katero se opravljajo posredne klirinške storitve, deležne zaščite, ki je po učinku enakovredna tisti iz členov 39 in 48 Uredbe (EU) št. 648/2012, so različni koncepti posrednih strank ključni za to uredbo in bi morali biti v njej opredeljeni.

| (3) | Ob upoštevanju, da bi morali biti klirinški člani udeleženci v smislu Direktive 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), in da bi se za posredne stranke zagotovila enaka stopnja zaščite, kot jo imajo stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, bi morale biti stranke, ki opravljajo posredne klirinške storitve, kreditne institucije, investicijska podjetja ali subjekti iz tretjih držav, ki so enakovredni kreditnim institucijam ali investicijskim podjetjem. |
| --- | --- |

(3)

Ob upoštevanju, da bi morali biti klirinški člani udeleženci v smislu Direktive 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), in da bi se za posredne stranke zagotovila enaka stopnja zaščite, kot jo imajo stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, bi morale biti stranke, ki opravljajo posredne klirinške storitve, kreditne institucije, investicijska podjetja ali subjekti iz tretjih držav, ki so enakovredni kreditnim institucijam ali investicijskim podjetjem.

| (4) | Višja stopnja posredniške dejavnosti med CNS in različnimi sloji posrednih strank zahteva dodatne operativne korake, dodatne račune ter kompleksnejše tehnološke rešitve in poteke obdelave. To povzroča povečano kompleksnost posrednih ureditev kliringa v primerjavi z ureditvami kliringa za stranke. To višjo stopnjo posredovanja bi bilo zato treba zmanjšati z zahtevami po alternativni in operativno enostavnejši izbiri struktur računov za posredne ureditve kliringa, kot je tista za ureditve kliringa za stranke. |
| --- | --- |

(4)

Višja stopnja posredniške dejavnosti med CNS in različnimi sloji posrednih strank zahteva dodatne operativne korake, dodatne račune ter kompleksnejše tehnološke rešitve in poteke obdelave. To povzroča povečano kompleksnost posrednih ureditev kliringa v primerjavi z ureditvami kliringa za stranke. To višjo stopnjo posredovanja bi bilo zato treba zmanjšati z zahtevami po alternativni in operativno enostavnejši izbiri struktur računov za posredne ureditve kliringa, kot je tista za ureditve kliringa za stranke.

| (5) | Ureditve kliringa za stranke zahtevajo ponujanje posamezno ločenih računov. Za posredne ureditve kliringa pa bi se moralo poleg zbirnih posrednih računov, ki omogočajo pobot pozicij različnih posrednih strank v istem bruto zbirnem posrednem računu, zahtevati, da se ponudi samo struktura bruto zbirnega posrednega računa z mehanizmom za prenos zahtevanega kritja in, po dogovoru, kritja, višjega od zahtevanega, od posredne stranke vse do CNS, ki ne omogoča takšnega pobota. Ta mehanizem na način, ki je enakovreden posamezno ločenim računom, omogoča opredelitev zavarovanja s premoženjem in pozicij, ki se upravljajo za račun določene posredne stranke na eni strani, ter zavarovanja s premoženjem in pozicij, ki se upravljajo za račun stranke ali drugih posrednih strank na drugi strani. |
| --- | --- |

(5)

Ureditve kliringa za stranke zahtevajo ponujanje posamezno ločenih računov. Za posredne ureditve kliringa pa bi se moralo poleg zbirnih posrednih računov, ki omogočajo pobot pozicij različnih posrednih strank v istem bruto zbirnem posrednem računu, zahtevati, da se ponudi samo struktura bruto zbirnega posrednega računa z mehanizmom za prenos zahtevanega kritja in, po dogovoru, kritja, višjega od zahtevanega, od posredne stranke vse do CNS, ki ne omogoča takšnega pobota. Ta mehanizem na način, ki je enakovreden posamezno ločenim računom, omogoča opredelitev zavarovanja s premoženjem in pozicij, ki se upravljajo za račun določene posredne stranke na eni strani, ter zavarovanja s premoženjem in pozicij, ki se upravljajo za račun stranke ali drugih posrednih strank na drugi strani.

| (6) | Poleg tega tudi v primeru, da so sredstva in pozicije, ki se upravljajo v strukturi bruto zbirnega računa za posredne ureditve kliringa, izpostavljeni izgubam druge posredne stranke, ker so ta sredstva in pozicije združeni na enem računu, hitrost, s katero je ta sredstva in pozicije mogoče identificirati, kadar jih je treba unovčiti po primeru neplačila, prispeva k zmanjšanju te potencialne izgube na najnižjo možno mero. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega tudi v primeru, da so sredstva in pozicije, ki se upravljajo v strukturi bruto zbirnega računa za posredne ureditve kliringa, izpostavljeni izgubam druge posredne stranke, ker so ta sredstva in pozicije združeni na enem računu, hitrost, s katero je ta sredstva in pozicije mogoče identificirati, kadar jih je treba unovčiti po primeru neplačila, prispeva k zmanjšanju te potencialne izgube na najnižjo možno mero.

| (7) | Ta mehanizem istočasno omogoča veliko enostavnejšo strukturo računov, s katero se zmanjšajo stroški in kompleksnost v primerjavi s posamezno ločenimi računi, hkrati pa omogoča ločevanje zavarovanja s premoženjem in pozicij različnih posrednih strank in tako zagotavlja raven zaščite, enakovredno ravni zaščite, ki jo ponuja posamezno ločen račun. Vendar zahteva po ponujanju bruto zbirnih posrednih računov ne bi smela izključevati možnosti ponujanja posamezno ločenih posrednih računov posrednim strankam v okviru ureditev kliringa, ki jih sestavljajo CNS, klirinški član, stranka in en sam sloj posrednih strank. |
| --- | --- |

(7)

Ta mehanizem istočasno omogoča veliko enostavnejšo strukturo računov, s katero se zmanjšajo stroški in kompleksnost v primerjavi s posamezno ločenimi računi, hkrati pa omogoča ločevanje zavarovanja s premoženjem in pozicij različnih posrednih strank in tako zagotavlja raven zaščite, enakovredno ravni zaščite, ki jo ponuja posamezno ločen račun. Vendar zahteva po ponujanju bruto zbirnih posrednih računov ne bi smela izključevati možnosti ponujanja posamezno ločenih posrednih računov posrednim strankam v okviru ureditev kliringa, ki jih sestavljajo CNS, klirinški član, stranka in en sam sloj posrednih strank.

| (8) | Nekatere skupine za poenostavitev dostopa do centralnega kliringa z racionalizacijo klirinških storitev in poenostavitvijo poslovnih razmerij med klirinškimi člani, strankami in posrednimi strankami ponujajo klirinške storitve, pri katerih uporabljajo dva subjekta znotraj iste skupine, ki posredujeta pri zagotavljanju teh storitev. Iz podobnih razlogov skupina stranke včasih uporablja en subjekt za poslovanje neposredno s klirinškim članom in drug subjekt za poslovanje neposredno s posredno stranko, običajno zato, ker ima drugi subjekt sedež v jurisdikciji posredne stranke. V teh primerih so klirinške storitve racionalizirane po različnih gospodarskih dejavnostih skupine, poenostavljeno pa je tudi poslovno razmerje med klirinškimi člani, strankami in posrednimi strankami. Če navedene vrste ureditev izpolnjujejo posebne pogoje, ki zagotavljajo, da tveganje nasprotne stranke ni povečano in da se za posredno ureditev kliringa zagotovi ustrezna raven zaščite, bi jih bilo treba dovoliti. |
| --- | --- |

(8)

Nekatere skupine za poenostavitev dostopa do centralnega kliringa z racionalizacijo klirinških storitev in poenostavitvijo poslovnih razmerij med klirinškimi člani, strankami in posrednimi strankami ponujajo klirinške storitve, pri katerih uporabljajo dva subjekta znotraj iste skupine, ki posredujeta pri zagotavljanju teh storitev. Iz podobnih razlogov skupina stranke včasih uporablja en subjekt za poslovanje neposredno s klirinškim članom in drug subjekt za poslovanje neposredno s posredno stranko, običajno zato, ker ima drugi subjekt sedež v jurisdikciji posredne stranke. V teh primerih so klirinške storitve racionalizirane po različnih gospodarskih dejavnostih skupine, poenostavljeno pa je tudi poslovno razmerje med klirinškimi člani, strankami in posrednimi strankami. Če navedene vrste ureditev izpolnjujejo posebne pogoje, ki zagotavljajo, da tveganje nasprotne stranke ni povečano in da se za posredno ureditev kliringa zagotovi ustrezna raven zaščite, bi jih bilo treba dovoliti.

| (9) | V verigah posrednega kliringa, ki vključujejo več kot eno CNS, enega klirinškega člana, eno stranko in en sloj posrednih strank, bi lahko uporaba posamezno ločenih računov privedla do nepričakovanih tehničnih težav, saj bi bilo treba upravljati morebitno neplačilo ene ali več nasprotnih strank v tej verigi in več posamezno ločenih računov. Ponujanje posamezno ločenih računov v teh daljših verigah bi lahko zavedlo nasprotne stranke, ki potrebujejo raven zaščite, ki se običajno povezuje s posamezno ločenimi računi, saj v nekaterih od teh daljših verig morda ta raven zaščite ne bi bila dosežena. Da bi se izognili tveganjem, ki izhajajo iz te napačne domneve, bi bilo treba v teh daljših verigah posrednega kliringa dovoliti samo uporabo zbirnih ločenih računov pod pogojem, da se nasprotne stranke, ki opravljajo kliring prek teh ureditev, v celoti obveščene o ravni ločevanja in tveganjih, povezanih s tako vrsto računa. |
| --- | --- |

(9)

V verigah posrednega kliringa, ki vključujejo več kot eno CNS, enega klirinškega člana, eno stranko in en sloj posrednih strank, bi lahko uporaba posamezno ločenih računov privedla do nepričakovanih tehničnih težav, saj bi bilo treba upravljati morebitno neplačilo ene ali več nasprotnih strank v tej verigi in več posamezno ločenih računov. Ponujanje posamezno ločenih računov v teh daljših verigah bi lahko zavedlo nasprotne stranke, ki potrebujejo raven zaščite, ki se običajno povezuje s posamezno ločenimi računi, saj v nekaterih od teh daljših verig morda ta raven zaščite ne bi bila dosežena. Da bi se izognili tveganjem, ki izhajajo iz te napačne domneve, bi bilo treba v teh daljših verigah posrednega kliringa dovoliti samo uporabo zbirnih ločenih računov pod pogojem, da se nasprotne stranke, ki opravljajo kliring prek teh ureditev, v celoti obveščene o ravni ločevanja in tveganjih, povezanih s tako vrsto računa.

| (10) | Da bi zagotovili, da je znesek zahtevanega kritja v strukturi bruto zbirnega posrednega računa enak kot znesek, ki bi se zahteval, če bi se uporabil posamezno ločen posredni klirinški račun, bi morala CNS prejeti informacije o pozicijah, ki se upravljajo za račun posredne stranke, da lahko izračuna povezan poziv k plačilu kritja za posredno stranko na podlagi posrednih strank. |
| --- | --- |

(10)

Da bi zagotovili, da je znesek zahtevanega kritja v strukturi bruto zbirnega posrednega računa enak kot znesek, ki bi se zahteval, če bi se uporabil posamezno ločen posredni klirinški račun, bi morala CNS prejeti informacije o pozicijah, ki se upravljajo za račun posredne stranke, da lahko izračuna povezan poziv k plačilu kritja za posredno stranko na podlagi posrednih strank.

| (11) | Da bi po propadu stranke, ki opravlja posredne klirinške storitve, zagotovili enakovrednost s kliringom za stranke, bi moral imeti klirinški član vzpostavljene postopke za poenostavitev prenosa pozicij posrednih strank na nadomestno stranko. Iz istega razloga bi moral klirinški član imeti tudi postopke za unovčenje pozicij in sredstev posrednih strank ter povračilo iztržkov iz unovčenja navedenim posrednim strankam, kadar so znane. Kadar iztržkov iz unovčenja ni mogoče vrniti neposredno zadevnim posrednim strankam, bi jih bilo treba vrniti stranki, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, za račun njenih posrednih strank. |
| --- | --- |

(11)

Da bi po propadu stranke, ki opravlja posredne klirinške storitve, zagotovili enakovrednost s kliringom za stranke, bi moral imeti klirinški član vzpostavljene postopke za poenostavitev prenosa pozicij posrednih strank na nadomestno stranko. Iz istega razloga bi moral klirinški član imeti tudi postopke za unovčenje pozicij in sredstev posrednih strank ter povračilo iztržkov iz unovčenja navedenim posrednim strankam, kadar so znane. Kadar iztržkov iz unovčenja ni mogoče vrniti neposredno zadevnim posrednim strankam, bi jih bilo treba vrniti stranki, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, za račun njenih posrednih strank.

| (12) | Vzpostaviti bi bilo treba postopke, tako da bi v primeru neplačila stranke informacije o identiteti posrednih strank postale znane in da bi lahko klirinški član ugotovil, katera sredstva in pozicije pripadajo kateri posredni stranki. |
| --- | --- |

(12)

Vzpostaviti bi bilo treba postopke, tako da bi v primeru neplačila stranke informacije o identiteti posrednih strank postale znane in da bi lahko klirinški član ugotovil, katera sredstva in pozicije pripadajo kateri posredni stranki.

| (13) | Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, bi morala posrednim strankam predstaviti možne strukture računov. Vendar se lahko zgodi, da posredna stranka o svoji izbiri stranke ne obvesti v razumnem času. V tem primeru bi morala imeti stranka možnost, da za to posredno stranko opravlja posredne klirinške storitve z uporabo katere koli strukture računa pod pogojem, da stranka posredno stranko obvesti o uporabljeni strukturi računa, tveganjih, povezanih s tem računom in ravni njegovega ločevanja, ter možnosti spremembe strukture računa v katerem koli trenutku. |
| --- | --- |

(13)

Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, bi morala posrednim strankam predstaviti možne strukture računov. Vendar se lahko zgodi, da posredna stranka o svoji izbiri stranke ne obvesti v razumnem času. V tem primeru bi morala imeti stranka možnost, da za to posredno stranko opravlja posredne klirinške storitve z uporabo katere koli strukture računa pod pogojem, da stranka posredno stranko obvesti o uporabljeni strukturi računa, tveganjih, povezanih s tem računom in ravni njegovega ločevanja, ter možnosti spremembe strukture računa v katerem koli trenutku.

| (14) | Zaradi posrednih ureditev kliringa lahko nastanejo posebna tveganja. Zato bi morale vse stranke, udeležene v posrednih ureditvah kliringa, vključno s klirinškimi člani in CNS, stalno odkrivati, spremljati in obvladovati vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz take ureditve. V te namene je zlasti pomembna ustrezna izmenjava informacij med strankami in klirinškimi člani. Vendar bi morali klirinški člani zagotoviti, da se te informacije uporabijo samo za obvladovanje tveganj in določanje kritij ter da se poslovno občutljive informacije ne zlorabljajo. |
| --- | --- |

(14)

Zaradi posrednih ureditev kliringa lahko nastanejo posebna tveganja. Zato bi morale vse stranke, udeležene v posrednih ureditvah kliringa, vključno s klirinškimi člani in CNS, stalno odkrivati, spremljati in obvladovati vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz take ureditve. V te namene je zlasti pomembna ustrezna izmenjava informacij med strankami in klirinškimi člani. Vendar bi morali klirinški člani zagotoviti, da se te informacije uporabijo samo za obvladovanje tveganj in določanje kritij ter da se poslovno občutljive informacije ne zlorabljajo.

| (15) | Zaradi doslednosti in za zagotavljanje nemotenega delovanja finančnih trgov je nujno, da se določbe iz te uredbe in določbe, sprejete v skladu s členom 30(2) Uredbe (EU) št. 600/2014 (3), uporabljajo od istega datuma. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi doslednosti in za zagotavljanje nemotenega delovanja finančnih trgov je nujno, da se določbe iz te uredbe in določbe, sprejete v skladu s členom 30(2) Uredbe (EU) št. 600/2014 (3), uporabljajo od istega datuma.

| (16) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA). |
| --- | --- |

(16)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA).

| (17) | V skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je ESMA o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahtevala mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je ESMA o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahtevala mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

| (18) | Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 149/2013 (5) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(18)

Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 149/2013 (5) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 149/2013

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 149/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ‚posredne ureditve kliringa‘ pomeni niz pogodbenih razmerij med ponudniki in prejemniki posrednih klirinških storitev, ki jih opravlja stranka, posredna stranka ali druga posredna stranka;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

‚posredne ureditve kliringa‘ pomeni niz pogodbenih razmerij med ponudniki in prejemniki posrednih klirinških storitev, ki jih opravlja stranka, posredna stranka ali druga posredna stranka;“;

| (2) | v člen 1 se vstavita naslednji točki (d) in (e):






  „(d) | ‚druga posredna stranka‘ pomeni stranko posredne stranke; |
| --- | --- | --- |

(2)

v člen 1 se vstavita naslednji točki (d) in (e):

„(d)

‚druga posredna stranka‘ pomeni stranko posredne stranke;

| (e) | ‚tretja posredna stranka‘ pomeni stranko druge posredne stranke.“; |
| --- | --- |

(e)

‚tretja posredna stranka‘ pomeni stranko druge posredne stranke.“;

| (3) | člen 2 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 2
  Zahteve za opravljanje posrednih klirinških storitev s strani strank

  1.   Stranka lahko posredne klirinške storitve za posredne stranke opravlja samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | stranka je kreditna institucija ali investicijsko podjetje z dovoljenjem ali subjekt s sedežem v tretji državi, ki bi se štel za kreditno institucijo ali investicijsko podjetje, če bi imel sedež v Uniji; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Zahteve za opravljanje posrednih klirinških storitev s strani strank

1.   Stranka lahko posredne klirinške storitve za posredne stranke opravlja samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

stranka je kreditna institucija ali investicijsko podjetje z dovoljenjem ali subjekt s sedežem v tretji državi, ki bi se štel za kreditno institucijo ali investicijsko podjetje, če bi imel sedež v Uniji;

| (b) | stranka posredne klirinške storitve opravlja pod razumnimi poslovnimi pogoji in javno razkrije splošne pogoje, pod katerimi opravlja te storitve; |
| --- | --- |

(b)

stranka posredne klirinške storitve opravlja pod razumnimi poslovnimi pogoji in javno razkrije splošne pogoje, pod katerimi opravlja te storitve;

| (c) | klirinški član se je strinjal s splošnimi pogoji iz točke (b) tega odstavka. |
| --- | --- |

(c)

klirinški član se je strinjal s splošnimi pogoji iz točke (b) tega odstavka.

2.   Stranka iz odstavka 1 in posredna stranka pisno skleneta posredno ureditev kliringa. Posredna ureditev kliringa vključuje vsaj naslednje pogodbene pogoje:

| (a) | splošne pogoje iz odstavka 1(b); |
| --- | --- |

(a)

splošne pogoje iz odstavka 1(b);

| (b) | zavezo stranke, da bo izpolnila vse obveznosti posredne stranke do klirinškega člana v zvezi s posli, ki jih zajema posredna ureditev kliringa. |
| --- | --- |

(b)

zavezo stranke, da bo izpolnila vse obveznosti posredne stranke do klirinškega člana v zvezi s posli, ki jih zajema posredna ureditev kliringa.

Vsi vidiki posredne ureditve kliringa so jasno evidentirani.

3.   CNS ne prepreči sklenitve ureditve posrednega kliringa, ki se sklene pod razumnimi poslovnimi pogoji.“;

| (4) | člen 3 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 3
  Obveznosti CNS

  1.   CNS odpre in vodi račune iz člena 4(4) v skladu z zahtevkom klirinškega člana.


  2.   CNS, ki vodi sredstva in pozicije več posrednih strank na računu iz člena 4(4)(b), vodi ločeno evidenco pozicij za vsako posredno stranko, izračunava kritja za vsako posredno stranko in pobere bruto vsoto navedenih kritij na podlagi informacij iz člena 4(3).


  3.   CNS odkriva, spremlja in obvladuje vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz opravljanja posrednih klirinških storitev in bi lahko vplivala na odpornost CNS proti neugodnim gibanjem na trgu.“; |
| --- | --- |

(4)

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Obveznosti CNS

1.   CNS odpre in vodi račune iz člena 4(4) v skladu z zahtevkom klirinškega člana.

2.   CNS, ki vodi sredstva in pozicije več posrednih strank na računu iz člena 4(4)(b), vodi ločeno evidenco pozicij za vsako posredno stranko, izračunava kritja za vsako posredno stranko in pobere bruto vsoto navedenih kritij na podlagi informacij iz člena 4(3).

3.   CNS odkriva, spremlja in obvladuje vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz opravljanja posrednih klirinških storitev in bi lahko vplivala na odpornost CNS proti neugodnim gibanjem na trgu.“;

| (5) | člen 4 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 4
  Obveznosti klirinških članov

  1.   Klirinški član, ki opravlja posredne klirinške storitve, to počne pod razumnimi poslovnimi pogoji in javno razkrije splošne pogoje, pod katerimi opravlja te storitve.
  Splošni pogoji iz prvega pododstavka vključujejo vsaj zahteve glede minimalnih finančnih sredstev in operativnih zmogljivosti za stranke, ki opravljajo posredne klirinške storitve.


  2.   Klirinški član, ki opravlja posredne klirinške storitve, v skladu z zahtevkom stranke odpre in vodi vsaj naslednje račune:






  (a) | zbirni račun s sredstvi in pozicijami, ki jih ta stranka upravlja za račun svojih posrednih strank; |
| --- | --- | --- |

(5)

člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Obveznosti klirinških članov

1.   Klirinški član, ki opravlja posredne klirinške storitve, to počne pod razumnimi poslovnimi pogoji in javno razkrije splošne pogoje, pod katerimi opravlja te storitve.

Splošni pogoji iz prvega pododstavka vključujejo vsaj zahteve glede minimalnih finančnih sredstev in operativnih zmogljivosti za stranke, ki opravljajo posredne klirinške storitve.

2.   Klirinški član, ki opravlja posredne klirinške storitve, v skladu z zahtevkom stranke odpre in vodi vsaj naslednje račune:

(a)

zbirni račun s sredstvi in pozicijami, ki jih ta stranka upravlja za račun svojih posrednih strank;

| (b) | zbirni račun s sredstvi in pozicijami, ki jih ta stranka upravlja za račun svojih posrednih strank, na katerem klirinški član zagotovi, da pozicije ene posredne stranke ne pobotajo pozicij druge posredne stranke in da sredstev ene posredne stranke ni mogoče uporabiti za pokritje pozicij druge posredne stranke. |
| --- | --- |

(b)

zbirni račun s sredstvi in pozicijami, ki jih ta stranka upravlja za račun svojih posrednih strank, na katerem klirinški član zagotovi, da pozicije ene posredne stranke ne pobotajo pozicij druge posredne stranke in da sredstev ene posredne stranke ni mogoče uporabiti za pokritje pozicij druge posredne stranke.

3.   Klirinški član, ki upravlja sredstva in pozicije za račun več posrednih strank na računu iz odstavka 2(b), CNS vsak dan zagotovi vse potrebne informacije, ki ji omogočijo, da identificira pozicije, ki se upravljajo za račun vsake posredne stranke. Te informacije temeljijo na informacijah iz člena 5(4).

4.   Klirinški član, ki opravlja posredne klirinške storitve, pri CNS v skladu z zahtevkom stranke odpre in vodi vsaj naslednje račune:

| (a) | ločen račun, ki je namenjen izključno upravljanju sredstev in pozicij posrednih strank, ki jih klirinški član upravlja na računu iz odstavka 2(a); |
| --- | --- |

(a)

ločen račun, ki je namenjen izključno upravljanju sredstev in pozicij posrednih strank, ki jih klirinški član upravlja na računu iz odstavka 2(a);

| (b) | ločen račun, ki je namenjen izključno upravljanju sredstev in pozicij posrednih strank vsake stranke, ki jih klirinški član upravlja na računu iz odstavka 2(b). |
| --- | --- |

(b)

ločen račun, ki je namenjen izključno upravljanju sredstev in pozicij posrednih strank vsake stranke, ki jih klirinški član upravlja na računu iz odstavka 2(b).

5.   Klirinški član vzpostavi postopke za upravljanje v primeru neplačila stranke, ki opravlja posredne klirinške storitve.

6.   Klirinški član, ki upravlja sredstva in pozicije posrednih strank na računu iz odstavka 2(a):

| (a) | zagotovi, da postopki iz odstavka 5 omogočajo takojšnje unovčenje navedenih sredstev in pozicij po neplačilu stranke, vključno z unovčenjem navedenih sredstev in pozicij na ravni CNS, ter vključujejo podroben postopek za obveščanje posrednih strank o neplačilu stranke ter o pričakovanem obdobju za unovčenje sredstev in pozicij navedenih posrednih strank; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da postopki iz odstavka 5 omogočajo takojšnje unovčenje navedenih sredstev in pozicij po neplačilu stranke, vključno z unovčenjem navedenih sredstev in pozicij na ravni CNS, ter vključujejo podroben postopek za obveščanje posrednih strank o neplačilu stranke ter o pričakovanem obdobju za unovčenje sredstev in pozicij navedenih posrednih strank;

| (b) | po zaključku postopka upravljanja neplačila stranke tej stranki za račun posrednih strank nemudoma vrne saldo, ki ga dolguje iz naslova unovčenja navedenih sredstev in pozicij. |
| --- | --- |

(b)

po zaključku postopka upravljanja neplačila stranke tej stranki za račun posrednih strank nemudoma vrne saldo, ki ga dolguje iz naslova unovčenja navedenih sredstev in pozicij.

7.   Klirinški član, ki upravlja sredstva in pozicije posrednih strank na računu iz odstavka 2(b):

| (a) | v postopke iz odstavka 5 vključi:






  (i) | ukrepe za prenos sredstev in pozicij, ki jih za račun svojih posrednih strank upravlja stranka, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, na drugo stranko ali klirinškega člana; |
| --- | --- | --- |

(a)

v postopke iz odstavka 5 vključi:

(i)

ukrepe za prenos sredstev in pozicij, ki jih za račun svojih posrednih strank upravlja stranka, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, na drugo stranko ali klirinškega člana;

| (ii) | ukrepe, da se vsaki posredni stranki izplačajo iztržki iz unovčenja sredstev in pozicij te posredne stranke; |
| --- | --- |

(ii)

ukrepe, da se vsaki posredni stranki izplačajo iztržki iz unovčenja sredstev in pozicij te posredne stranke;

| (iii) | podroben postopek za obveščanje posrednih strank o neplačilu stranke in o pričakovanem obdobju za unovčenje sredstev in pozicij teh posrednih strank; |
| --- | --- |

(iii)

podroben postopek za obveščanje posrednih strank o neplačilu stranke in o pričakovanem obdobju za unovčenje sredstev in pozicij teh posrednih strank;

| (b) | se pogodbeno obveže, da bo na zahtevo posrednih strank in brez soglasja stranke, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, sprožil postopke za prenos sredstev in pozicij, ki jih za račun svojih strank upravlja stranka, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, na drugo stranko ali klirinškega člana, ki so ga določile zadevne posredne stranke stranke, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti. Ta druga stranka ali klirinški član je ta sredstva in pozicije dolžen sprejeti le, če je pred tem že vstopil v pogodbeno razmerje z navedenimi zadevnimi posrednimi strankami in se zavezal, da bo to storil; |
| --- | --- |

(b)

se pogodbeno obveže, da bo na zahtevo posrednih strank in brez soglasja stranke, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, sprožil postopke za prenos sredstev in pozicij, ki jih za račun svojih strank upravlja stranka, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, na drugo stranko ali klirinškega člana, ki so ga določile zadevne posredne stranke stranke, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti. Ta druga stranka ali klirinški član je ta sredstva in pozicije dolžen sprejeti le, če je pred tem že vstopil v pogodbeno razmerje z navedenimi zadevnimi posrednimi strankami in se zavezal, da bo to storil;

| (c) | zagotovi, da postopki iz odstavka 5 omogočajo takojšne unovčenje navedenih sredstev in pozicij po neplačilu stranke, vključno z unovčenjem navedenih sredstev in pozicij na ravni CNS, če iz katerega koli razloga ni prišlo do prenosa iz točke (b) v vnaprej opredeljenem obdobju za prenos, določenem v posredni ureditvi kliringa; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da postopki iz odstavka 5 omogočajo takojšne unovčenje navedenih sredstev in pozicij po neplačilu stranke, vključno z unovčenjem navedenih sredstev in pozicij na ravni CNS, če iz katerega koli razloga ni prišlo do prenosa iz točke (b) v vnaprej opredeljenem obdobju za prenos, določenem v posredni ureditvi kliringa;

| (d) | po unovčenju navedenih sredstev in pozicij se pogodbeno obveže, da bo sprožil postopke za izplačilo iztržkov iz unovčenja vsaki od posrednih strank; |
| --- | --- |

(d)

po unovčenju navedenih sredstev in pozicij se pogodbeno obveže, da bo sprožil postopke za izplačilo iztržkov iz unovčenja vsaki od posrednih strank;

| (e) | kadar klirinški član ni mogel identificirati posrednih strank ali izplačati iztržkov iz unovčenja iz točke (d) vsaki od posrednih strank, stranki za račun posrednih strank nemudoma vrne saldo, ki ga dolguje iz naslova unovčenja navedenih sredstev in pozicij. |
| --- | --- |

(e)

kadar klirinški član ni mogel identificirati posrednih strank ali izplačati iztržkov iz unovčenja iz točke (d) vsaki od posrednih strank, stranki za račun posrednih strank nemudoma vrne saldo, ki ga dolguje iz naslova unovčenja navedenih sredstev in pozicij.

8.   Klirinški član odkriva, spremlja in obvladuje vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz opravljanja posrednih klirinških storitev in bi lahko vplivala na njegovo odpornost proti neugodnim gibanjem na trgu. Klirinški član vzpostavi notranje postopke za zagotovitev, da informacij iz člena 5(8) ni mogoče uporabiti v poslovne namene.“.

| (6) | člen 5 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 5
  Obveznosti strank

  1.   Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, posrednim strankam ponudi, da lahko izbirajo vsaj med vrstama računov iz člena 4(2), in zagotovi, da so navedene posredne stranke v celoti seznanjene z različnimi stopnjami ločevanja in tveganji, povezanimi z vsako vrsto računa.


  2.   Stranka iz odstavka 1 posrednim strankam, ki niso izbrale vrste računa v razumnem času, ki ga je določila, dodeli eno od vrst računa iz člena 4(2). Stranka posredno stranko nemudoma seznani s tveganji, povezanimi z dodeljeno vrsto računa. Posredna stranka lahko kadar koli izbere drugo vrsto računa, in sicer tako, da to pisno zahteva od stranke.


  3.   Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, vodi ločene evidence in račune, ki ji omogočajo, da loči svoja sredstva in pozicije od sredstev in pozicij, ki jih upravlja za račun svojih posrednih strank.


  4.   Kadar klirinški član sredstva in pozicije več posrednih strank vodi na računu iz člena 4(2)(b), stranka klirinškemu članu dnevno zagotovi vse potrebne informacije, ki mu omogočajo, da identificira pozicije, ki se upravljajo za račun vsake posredne stranke.


  5.   Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, od klirinškega člana v skladu z izbiro njegovih posrednih strank zahteva, da pri CNS odpre in vodi račune iz člena 4(4).


  6.   Stranka svojim posrednim strankam zagotovi zadostne informacije, da lahko te posredne stranke identificirajo CNS in klirinškega člana, ki se uporablja za kliring njihovih pozicij.


  7.   Kadar klirinški član sredstva in pozicije ene ali več posrednih strank upravlja na računu iz člena 4(2)(b), stranka v posredno ureditev kliringa s svojimi posrednimi strankami vključi vse potrebne pogoje za zagotovitev, da lahko klirinški član v primeru neplačila navedene stranke posrednim strankam nemudoma vrne iztržke iz unovčenja pozicij in sredstev, ki se upravljajo za račun navedenih posrednih strank v skladu s členom 4(7).


  8.   Stranka klirinškemu članu zagotovi zadostne informacije, da lahko odkriva, spremlja in obvladuje vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz opravljanja posrednih klirinških storitev in ki bi lahko vplivala na odpornost klirinškega člana.


  9.   Stranka ima vzpostavljene ureditve za zagotavljanje, da se v primeru neplačila vse informacije, ki jih ima v zvezi s posrednimi strankami, takoj dajo na voljo klirinškemu članu, vključno z identiteto posrednih strank iz člena 5(4).“; |
| --- | --- |

(6)

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Obveznosti strank

1.   Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, posrednim strankam ponudi, da lahko izbirajo vsaj med vrstama računov iz člena 4(2), in zagotovi, da so navedene posredne stranke v celoti seznanjene z različnimi stopnjami ločevanja in tveganji, povezanimi z vsako vrsto računa.

2.   Stranka iz odstavka 1 posrednim strankam, ki niso izbrale vrste računa v razumnem času, ki ga je določila, dodeli eno od vrst računa iz člena 4(2). Stranka posredno stranko nemudoma seznani s tveganji, povezanimi z dodeljeno vrsto računa. Posredna stranka lahko kadar koli izbere drugo vrsto računa, in sicer tako, da to pisno zahteva od stranke.

3.   Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, vodi ločene evidence in račune, ki ji omogočajo, da loči svoja sredstva in pozicije od sredstev in pozicij, ki jih upravlja za račun svojih posrednih strank.

4.   Kadar klirinški član sredstva in pozicije več posrednih strank vodi na računu iz člena 4(2)(b), stranka klirinškemu članu dnevno zagotovi vse potrebne informacije, ki mu omogočajo, da identificira pozicije, ki se upravljajo za račun vsake posredne stranke.

5.   Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, od klirinškega člana v skladu z izbiro njegovih posrednih strank zahteva, da pri CNS odpre in vodi račune iz člena 4(4).

6.   Stranka svojim posrednim strankam zagotovi zadostne informacije, da lahko te posredne stranke identificirajo CNS in klirinškega člana, ki se uporablja za kliring njihovih pozicij.

7.   Kadar klirinški član sredstva in pozicije ene ali več posrednih strank upravlja na računu iz člena 4(2)(b), stranka v posredno ureditev kliringa s svojimi posrednimi strankami vključi vse potrebne pogoje za zagotovitev, da lahko klirinški član v primeru neplačila navedene stranke posrednim strankam nemudoma vrne iztržke iz unovčenja pozicij in sredstev, ki se upravljajo za račun navedenih posrednih strank v skladu s členom 4(7).

8.   Stranka klirinškemu članu zagotovi zadostne informacije, da lahko odkriva, spremlja in obvladuje vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz opravljanja posrednih klirinških storitev in ki bi lahko vplivala na odpornost klirinškega člana.

9.   Stranka ima vzpostavljene ureditve za zagotavljanje, da se v primeru neplačila vse informacije, ki jih ima v zvezi s posrednimi strankami, takoj dajo na voljo klirinškemu članu, vključno z identiteto posrednih strank iz člena 5(4).“;

| (7) | vstavi se naslednji člen 5a:

  „Člen 5a
  Zahteve za opravljanje posrednih klirinških storitev s strani posrednih strank

  1.   Posredna stranka lahko posredne klirinške storitve za druge posredne stranke opravlja samo, če stranke v ureditvi posrednega kliringa izpolnjujejo eno od zahtev iz odstavka 2 in so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | posredna stranka je kreditna institucija ali investicijsko podjetje z dovoljenjem ali subjekt s sedežem v tretji državi, ki bi se štel za kreditno institucijo ali investicijsko podjetje, če bi imel sedež v Uniji; |
| --- | --- | --- |

(7)

vstavi se naslednji člen 5a:

„Člen 5a

Zahteve za opravljanje posrednih klirinških storitev s strani posrednih strank

1.   Posredna stranka lahko posredne klirinške storitve za druge posredne stranke opravlja samo, če stranke v ureditvi posrednega kliringa izpolnjujejo eno od zahtev iz odstavka 2 in so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

posredna stranka je kreditna institucija ali investicijsko podjetje z dovoljenjem ali subjekt s sedežem v tretji državi, ki bi se štel za kreditno institucijo ali investicijsko podjetje, če bi imel sedež v Uniji;

| (b) | posredna stranka in druga posredna stranka pisno skleneta posredno ureditev kliringa. Posredna ureditev kliringa vključuje vsaj naslednje pogodbene pogoje:






  (i) | splošne pogoje iz odstavka 2(1)(b); |
| --- | --- | --- |

(b)

posredna stranka in druga posredna stranka pisno skleneta posredno ureditev kliringa. Posredna ureditev kliringa vključuje vsaj naslednje pogodbene pogoje:

(i)

splošne pogoje iz odstavka 2(1)(b);

| (ii) | zavezo posredne stranke, da bo spoštovala vse obveznosti druge posredne stranke do stranke glede poslov, ki jih zajema posredna ureditev kliringa; |
| --- | --- |

(ii)

zavezo posredne stranke, da bo spoštovala vse obveznosti druge posredne stranke do stranke glede poslov, ki jih zajema posredna ureditev kliringa;

| (c) | sredstva in pozicije druge posredne stranke klirinški član vodi na računu iz člena 4(2)(a). |
| --- | --- |

(c)

sredstva in pozicije druge posredne stranke klirinški član vodi na računu iz člena 4(2)(a).

Vsi vidiki posredne ureditve kliringa iz točke (b) so jasno evidentirani.

2.   Za namene odstavka 1 stranke v posredni ureditvi kliringa izpolnjujejo eno od naslednjih zahtev:

| (a) | klirinški član in stranka sta del iste skupine, posredna stranka pa ni del te skupine; |
| --- | --- |

(a)

klirinški član in stranka sta del iste skupine, posredna stranka pa ni del te skupine;

| (b) | stranka in posredna stranka sta del iste skupine, klirinški član in druga posredna stranka pa nista del te skupine. |
| --- | --- |

(b)

stranka in posredna stranka sta del iste skupine, klirinški član in druga posredna stranka pa nista del te skupine.

3.   Za posredne ureditve kliringa, sklenjene med strankami v situaciji iz odstavka 2(a):

| (a) | za stranko veljajo členi 4(1), 4(5), 4(6) in 4(8), kot če bi bila ta stranka klirinški član; |
| --- | --- |

(a)

za stranko veljajo členi 4(1), 4(5), 4(6) in 4(8), kot če bi bila ta stranka klirinški član;

| (b) | za posredno stranko veljajo členi 2(1)(b), 5(2), 5(3), 5(6), 5(8) in 5(9), kot če bi bila ta posredna stranka stranka. |
| --- | --- |

(b)

za posredno stranko veljajo členi 2(1)(b), 5(2), 5(3), 5(6), 5(8) in 5(9), kot če bi bila ta posredna stranka stranka.

4.   Za posredne ureditve kliringa, sklenjene med strankami v situaciji iz odstavka 2(b):

| (a) | za stranko veljata člena 4(5) in 4(6), kot če bi bila ta stranka klirinški član; |
| --- | --- |

(a)

za stranko veljata člena 4(5) in 4(6), kot če bi bila ta stranka klirinški član;

| (b) | za posredno stranko veljajo členi 2(1)(b), 5(2), 5(3), 5(6), 5(8) in 5(9), kot če bi bila ta posredna stranka stranka.“; |
| --- | --- |

(b)

za posredno stranko veljajo členi 2(1)(b), 5(2), 5(3), 5(6), 5(8) in 5(9), kot če bi bila ta posredna stranka stranka.“;

| (8) | vstavi se naslednji člen 5b:

  „Člen 5b
  Zahteve za opravljanje posrednih klirinških storitev s strani drugih posrednih strank

  1.   Druga posredna stranka lahko posredne klirinške storitve za tretje posredne stranke opravlja samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | posredna stranka in druga posredna stranka sta kreditni instituciji ali investicijski podjetji z dovoljenjem ali subjekta s sedežem v tretji državi, ki bi se štela za kreditno institucijo ali investicijsko podjetje, če bi imela sedež v Uniji; |
| --- | --- | --- |

(8)

vstavi se naslednji člen 5b:

„Člen 5b

Zahteve za opravljanje posrednih klirinških storitev s strani drugih posrednih strank

1.   Druga posredna stranka lahko posredne klirinške storitve za tretje posredne stranke opravlja samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

posredna stranka in druga posredna stranka sta kreditni instituciji ali investicijski podjetji z dovoljenjem ali subjekta s sedežem v tretji državi, ki bi se štela za kreditno institucijo ali investicijsko podjetje, če bi imela sedež v Uniji;

| (b) | klirinški član in stranka sta del iste skupine, posredna stranka pa ni del te skupine; |
| --- | --- |

(b)

klirinški član in stranka sta del iste skupine, posredna stranka pa ni del te skupine;

| (c) | posredna stranka in druga posredna stranka sta del iste skupine, tretja posredna stranka pa ni del te skupine; |
| --- | --- |

(c)

posredna stranka in druga posredna stranka sta del iste skupine, tretja posredna stranka pa ni del te skupine;

| (d) | druga posredna stranka in tretja posredna stranka pisno skleneta posredno ureditev kliringa. Posredna ureditev kliringa vključuje vsaj naslednje pogodbene pogoje:






  (i) | splošne pogoje iz odstavka 2(1)(b); |
| --- | --- | --- |

(d)

druga posredna stranka in tretja posredna stranka pisno skleneta posredno ureditev kliringa. Posredna ureditev kliringa vključuje vsaj naslednje pogodbene pogoje:

(i)

splošne pogoje iz odstavka 2(1)(b);

| (ii) | zavezo druge posredne stranke, da bo spoštovala vse obveznosti tretje posredne stranke do posredne stranke glede poslov, ki jih zajema posredna ureditev kliringa; |
| --- | --- |

(ii)

zavezo druge posredne stranke, da bo spoštovala vse obveznosti tretje posredne stranke do posredne stranke glede poslov, ki jih zajema posredna ureditev kliringa;

| (e) | sredstva in pozicije tretje posredne stranke klirinški član upravlja na računu iz člena 4(2)(a). |
| --- | --- |

(e)

sredstva in pozicije tretje posredne stranke klirinški član upravlja na računu iz člena 4(2)(a).

Vsi vidiki posredne ureditve kliringa iz točke (d) prvega pododstavka so jasno evidentirani.

2.   Kadar druge posredne stranke opravljajo posredne klirinške storitve v skladu z odstavkom 1:

| (a) | za stranko in posredno stranko veljajo členi 4(1), 4(5), 4(6) in 4(8), kot če bi bili klirinška člana; |
| --- | --- |

(a)

za stranko in posredno stranko veljajo členi 4(1), 4(5), 4(6) in 4(8), kot če bi bili klirinška člana;

| (b) | za posredno stranko in drugo posredno stranko veljajo členi 2(1)(b), 5(2), 5(3), 5(6), 5(8) in 5(9), kot če bi bili stranki.“ |
| --- | --- |

(b)

za posredno stranko in drugo posredno stranko veljajo členi 2(1)(b), 5(2), 5(3), 5(6), 5(8) in 5(9), kot če bi bili stranki.“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 3. januarja 2018.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. septembra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (UL L 166, 11.6.1998, str. 45).

2

(3)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012(UL L 173, 12.6.2014, str. 84).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 149/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede posrednih ureditev kliringa, obveznosti kliringa, javnega registra, dostopa do mesta trgovanja, nefinančnih nasprotnih strank, tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek CNS (UL L 52, 23.2.2013, str. 11).

5

---

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/20

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2156

z dne 7. novembra 2017

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Kiełbasa piaszczańska“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Poljske za registracijo imena „Kiełbasa piaszczańska“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Poljske za registracijo imena „Kiełbasa piaszczańska“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Kiełbasa piaszczańska“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Kiełbasa piaszczańska“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Kiełbasa piaszczańska“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.) iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. novembra 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 205, 29.6.2017, str. 70.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/21

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2157

z dne 16. novembra 2017

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 211/2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1) ter zlasti člena 57(4) in člena 58(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature (KN), priložene k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2), je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev določenega blaga. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature (KN), priložene k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2), je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev določenega blaga.

| (2) | Na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 211/2012 (3) se proizvod, ki sestoji iz mešanice etilnega alkohola (70 mas. %) in bencina (pogonskega goriva za vozila), skladnega z EN 228 (30 mas. %), uvrsti pod oznako KN 2207 20 00. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 211/2012 (3) se proizvod, ki sestoji iz mešanice etilnega alkohola (70 mas. %) in bencina (pogonskega goriva za vozila), skladnega z EN 228 (30 mas. %), uvrsti pod oznako KN 2207 20 00.

| (3) | Komisija je z Izvedbeno Uredbo (EU) št. 626/2014 (4) vstavila dodatno opombo 12 v poglavju 22 drugega dela kombinirane nomenklature. Razloge za uvrstitev proizvoda iz Izvedbene uredbe (EU) št. 211/2012 pod oznako KN 2207 20 00 bi bilo treba uskladiti s pravili iz dodatne opombe, da se preprečijo morebitne razlike v tarifni uvrstitvi določenih mešanic etilnega alkohola z drugimi snovmi in zagotovi enotna uporaba kombinirane nomenklature v Uniji. Opis blaga iz Priloge k Izvedbeni Uredbi (EU) št. 211/2012 bi moral tudi jasno določati, da se proizvod uporablja kot surovina v proizvodnji goriv za motorna vozila. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z Izvedbeno Uredbo (EU) št. 626/2014 (4) vstavila dodatno opombo 12 v poglavju 22 drugega dela kombinirane nomenklature. Razloge za uvrstitev proizvoda iz Izvedbene uredbe (EU) št. 211/2012 pod oznako KN 2207 20 00 bi bilo treba uskladiti s pravili iz dodatne opombe, da se preprečijo morebitne razlike v tarifni uvrstitvi določenih mešanic etilnega alkohola z drugimi snovmi in zagotovi enotna uporaba kombinirane nomenklature v Uniji. Opis blaga iz Priloge k Izvedbeni Uredbi (EU) št. 211/2012 bi moral tudi jasno določati, da se proizvod uporablja kot surovina v proizvodnji goriv za motorna vozila.

| (4) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 211/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 211/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 211/2012 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. novembra 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Stephen QUEST

Generalni direktor

Generalni direktorat za obdavčenje in carinsko unijo

---

(1)  
  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 211/2012 z dne 12. marca 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo (UL L 73, 13.3.2012, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 626/2014 z dne 10. junija 2014 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 174, 13.6.2014, str. 26).

4

---

PRILOGA

„PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izdelek z naslednjo sestavo (mas. %):







  — | etilni alkohol | 70 |
| — | bencin (pogonsko gorivo za vozila), skladen z EN 228 | 30 |

Opis blaga

Uvrstitev (oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Izdelek z naslednjo sestavo (mas. %):

—

etilni alkohol

70

—

bencin (pogonsko gorivo za vozila), skladen z EN 228

30

Izdelek se uporablja kot surovina za proizvodnjo goriv za motorna vozila.

Izdelek se prevaža v razsutem stanju.

2207 20 00

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, dodatna opomba 12 k poglavju 22 ter besedilo oznak KN 2207 in 2207 20 00 .

Izdelek je mešanica etilnega alkohola in bencina (pogonsko gorivo za vozila). Zaradi deleža vsebnosti bencina (pogonskega goriva za vozila) v izdelku ta ni ustrezen za prehrano ljudi, vendar ni izključena njegova uporaba za industrijske namene (glej tudi pojasnjevalne opombe HS za tarifno številko 2207 , četrti odstavek).

Izdelek je zato treba uvrstiti pod oznako KN 2207 20 00 kot denaturirani etilni alkohol.

---

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/24

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2158

z dne 20. novembra 2017

o blažilnih ukrepih in referenčnih ravneh za zmanjšanje prisotnosti akrilamida v živilih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (1) in zlasti člena 4(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Uredbe (ES) št. 852/2004 je zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov pri varnosti hrane. V njej je „higiena živil“ opredeljena kot vrsto ukrepov in pogojev, potrebnih za nadzor tveganj in za zagotovitev ustreznosti živil za prehrano ljudi, ob upoštevanju njihove predvidene uporabe. Tveganja pri varnosti hrane se pojavijo, kadar so živila izpostavljena nevarnim snovem, kar ima za posledico onesnaženje navedenega živila. Tveganja za živila so lahko biološka, kemična ali fizična. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Uredbe (ES) št. 852/2004 je zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov pri varnosti hrane. V njej je „higiena živil“ opredeljena kot vrsto ukrepov in pogojev, potrebnih za nadzor tveganj in za zagotovitev ustreznosti živil za prehrano ljudi, ob upoštevanju njihove predvidene uporabe. Tveganja pri varnosti hrane se pojavijo, kadar so živila izpostavljena nevarnim snovem, kar ima za posledico onesnaženje navedenega živila. Tveganja za živila so lahko biološka, kemična ali fizična.

| (2) | Akrilamid je onesnaževalec, kot je opredeljen v Uredbi Sveta (EGS) št. 315/93 (2), in kot tak pomeni kemično tveganje v živilski verigi. |
| --- | --- |

(2)

Akrilamid je onesnaževalec, kot je opredeljen v Uredbi Sveta (EGS) št. 315/93 (2), in kot tak pomeni kemično tveganje v živilski verigi.

| (3) | Akrilamid je zelo vodotopna organska spojina z majhno molekulsko maso, ki nastaja iz naravno prisotnih sestavin asparagina in sladkorjev v nekaterih živilih, kadar se pripravljajo pri temperaturah, ki so običajno višja od 120 °C, in pri majhni vlagi. Večinoma nastaja v pečenih ali ocvrtih živilih z visoko vsebnostjo ogljikovih hidratov, katerih surovine vsebujejo prekurzorje za nastanek akrilamida, kot so žita, krompir in kavna zrna. |
| --- | --- |

(3)

Akrilamid je zelo vodotopna organska spojina z majhno molekulsko maso, ki nastaja iz naravno prisotnih sestavin asparagina in sladkorjev v nekaterih živilih, kadar se pripravljajo pri temperaturah, ki so običajno višja od 120 °C, in pri majhni vlagi. Večinoma nastaja v pečenih ali ocvrtih živilih z visoko vsebnostjo ogljikovih hidratov, katerih surovine vsebujejo prekurzorje za nastanek akrilamida, kot so žita, krompir in kavna zrna.

| (4) | Ker je videti, da so ravni akrilamida v nekaterih živilih znatno višje od ravni v primerljivih proizvodih iste kategorije proizvodov, so v Priporočilu Komisije 2013/647/EU (3) pristojni organi držav članic pozvani k preučitvi metod proizvodnje in predelave, ki jih uporabljajo nosilci živilske dejavnosti, če raven akrilamida, zaznana v določenem živilu, presega okvirne vrednosti iz priloge k navedenemu priporočilu. |
| --- | --- |

(4)

Ker je videti, da so ravni akrilamida v nekaterih živilih znatno višje od ravni v primerljivih proizvodih iste kategorije proizvodov, so v Priporočilu Komisije 2013/647/EU (3) pristojni organi držav članic pozvani k preučitvi metod proizvodnje in predelave, ki jih uporabljajo nosilci živilske dejavnosti, če raven akrilamida, zaznana v določenem živilu, presega okvirne vrednosti iz priloge k navedenemu priporočilu.

| (5) | Leta 2015 je Znanstveni odbor za onesnaževala v prehranski verigi (CONTAM) Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: agencija) sprejel mnenje o akrilamidu v živilih (4). Agencija na podlagi študij na živalih potrjuje predhodne ocene, da se lahko zaradi akrilamida v živilih poveča tveganje za razvoj raka pri potrošnikih vseh starostnih skupin. Ker je akrilamid prisoten v številnih vsakodnevnih živilih, se ta pomislek nanaša na vse potrošnike, pri čemer so otroci najbolj izpostavljena starostna skupina po telesni teži. Za morebitne škodljive učinke akrilamida na živčni sistem, razvoj pred rojstvom in po njem ter plodnost pri moških se ni štelo, da zbujajo zaskrbljenost pri trenutnih ravneh prehranske izpostavljenosti. Trenutne ravni prehranske izpostavljenosti akrilamidu v vseh starostnih skupinah zbujajo zaskrbljenost zaradi karcinogenih učinkov. |
| --- | --- |

(5)

Leta 2015 je Znanstveni odbor za onesnaževala v prehranski verigi (CONTAM) Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: agencija) sprejel mnenje o akrilamidu v živilih (4). Agencija na podlagi študij na živalih potrjuje predhodne ocene, da se lahko zaradi akrilamida v živilih poveča tveganje za razvoj raka pri potrošnikih vseh starostnih skupin. Ker je akrilamid prisoten v številnih vsakodnevnih živilih, se ta pomislek nanaša na vse potrošnike, pri čemer so otroci najbolj izpostavljena starostna skupina po telesni teži. Za morebitne škodljive učinke akrilamida na živčni sistem, razvoj pred rojstvom in po njem ter plodnost pri moških se ni štelo, da zbujajo zaskrbljenost pri trenutnih ravneh prehranske izpostavljenosti. Trenutne ravni prehranske izpostavljenosti akrilamidu v vseh starostnih skupinah zbujajo zaskrbljenost zaradi karcinogenih učinkov.

| (6) | Po sklepih Agencije o karcinogenih učinkih akrilamida in ob pomanjkanju kakršnih koli doslednih in obveznih ukrepov, ki bi jih morali uporabljati nosilci živilske dejavnosti za znižanje ravni akrilamida, je treba z določitvijo ustreznih blažilnih ukrepov zagotoviti varnost hrane in zmanjšati prisotnost akrilamida v živilih, katerih surovine vsebujejo njegove prekurzorje. Ravni akrilamida je mogoče znižati z blažilnim pristopom, kot sta izvajanje dobre higienske prakse in uporaba postopkov, ki temeljijo na analizi tveganj in načelih kritičnih nadzornih točk (HACCP). |
| --- | --- |

(6)

Po sklepih Agencije o karcinogenih učinkih akrilamida in ob pomanjkanju kakršnih koli doslednih in obveznih ukrepov, ki bi jih morali uporabljati nosilci živilske dejavnosti za znižanje ravni akrilamida, je treba z določitvijo ustreznih blažilnih ukrepov zagotoviti varnost hrane in zmanjšati prisotnost akrilamida v živilih, katerih surovine vsebujejo njegove prekurzorje. Ravni akrilamida je mogoče znižati z blažilnim pristopom, kot sta izvajanje dobre higienske prakse in uporaba postopkov, ki temeljijo na analizi tveganj in načelih kritičnih nadzornih točk (HACCP).

| (7) | Nosilci živilske dejavnosti morajo v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 852/2004 upoštevati potrebne postopke za izpolnitev nalog, določenih za doseganje ciljev navedene uredbe, ter izvajati potrebno vzorčenje in analizo za ohranjanje svoje zmogljivosti. Pri tem lahko določitev ciljev, kot so referenčne ravni, pomaga usmerjati izvajanje higienskih pravil ob hkratnem zagotavljanju znižanja stopnje izpostavljenosti nekaterim tveganjem. Z blažilnimi ukrepi bi se zmanjšala prisotnost akrilamida v živilih. Učinkovitost blažilnih ukrepov bi bilo treba preverjati z vzorčenjem in analizo, da bi se preverila skladnost z referenčnimi ravnmi. |
| --- | --- |

(7)

Nosilci živilske dejavnosti morajo v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 852/2004 upoštevati potrebne postopke za izpolnitev nalog, določenih za doseganje ciljev navedene uredbe, ter izvajati potrebno vzorčenje in analizo za ohranjanje svoje zmogljivosti. Pri tem lahko določitev ciljev, kot so referenčne ravni, pomaga usmerjati izvajanje higienskih pravil ob hkratnem zagotavljanju znižanja stopnje izpostavljenosti nekaterim tveganjem. Z blažilnimi ukrepi bi se zmanjšala prisotnost akrilamida v živilih. Učinkovitost blažilnih ukrepov bi bilo treba preverjati z vzorčenjem in analizo, da bi se preverila skladnost z referenčnimi ravnmi.

| (8) | Zato je primerno določiti blažilne ukrepe, v katerih so opredeljeni koraki živilske predelave z večjo verjetnostjo nastanka akrilamida v živilih, ter dejavnosti za znižanje ravni akrilamida v navedenih živilih. |
| --- | --- |

(8)

Zato je primerno določiti blažilne ukrepe, v katerih so opredeljeni koraki živilske predelave z večjo verjetnostjo nastanka akrilamida v živilih, ter dejavnosti za znižanje ravni akrilamida v navedenih živilih.

| (9) | Blažilni ukrepi iz te uredbe temeljijo na sedanjem znanstvenem in tehničnem znanju ter dokazano znižujejo raven akrilamida, ne da bi škodili kakovosti proizvoda in njegovi varnosti pred mikrobi. Navedeni blažilni ukrepi so bili določeni na podlagi obsežnega posvetovanja z organizacijami, ki zastopajo prizadete nosilce živilskih dejavnosti in potrošnike, ter strokovnjaki pristojnih organov držav članic. Kadar blažilni ukrepi vključujejo uporabo aditivov za živila in drugih snovi, je aditive za živila in druge snovi treba uporabljati v skladu z njihovim dovoljenjem za uporabo. |
| --- | --- |

(9)

Blažilni ukrepi iz te uredbe temeljijo na sedanjem znanstvenem in tehničnem znanju ter dokazano znižujejo raven akrilamida, ne da bi škodili kakovosti proizvoda in njegovi varnosti pred mikrobi. Navedeni blažilni ukrepi so bili določeni na podlagi obsežnega posvetovanja z organizacijami, ki zastopajo prizadete nosilce živilskih dejavnosti in potrošnike, ter strokovnjaki pristojnih organov držav članic. Kadar blažilni ukrepi vključujejo uporabo aditivov za živila in drugih snovi, je aditive za živila in druge snovi treba uporabljati v skladu z njihovim dovoljenjem za uporabo.

| (10) | Referenčne ravni so kazalniki uspešnosti, ki jih je mogoče uporabiti za preverjanje učinkovitosti blažilnih ukrepov, temeljijo pa na izkušnjah in pojavnosti v obsežnih kategorijah živil. Določene bi morale biti na tako nizki ravni, kot jo je razumno mogoče doseči z uporabo vseh ustreznih blažilnih ukrepov. Referenčne ravni bi se morale določiti ob upoštevanju najnovejših podatkov o pojavnosti iz podatkovne zbirke agencije ob domnevi, da je mogoče v obsežni kategoriji živil raven akrilamida pri 10–15 % proizvodnje z najvišjimi ravnmi običajno znižati z uporabo dobrih praks. Priznava se, da so nekatere kategorije živil v nekaterih primerih resnično obsežne in da lahko za nekatera živila v takih širokih kategorijah živil obstajajo posebne proizvodne, geografske ali sezonske razmere ali značilnosti proizvodov, pri katerih referenčnih ravni ni mogoče doseči kljub uporabi vseh blažilnih ukrepov. V takih primerih bi moral biti nosilec živilske dejavnosti zmožen dokazati, da je uporabil ustrezne blažilne ukrepe. |
| --- | --- |

(10)

Referenčne ravni so kazalniki uspešnosti, ki jih je mogoče uporabiti za preverjanje učinkovitosti blažilnih ukrepov, temeljijo pa na izkušnjah in pojavnosti v obsežnih kategorijah živil. Določene bi morale biti na tako nizki ravni, kot jo je razumno mogoče doseči z uporabo vseh ustreznih blažilnih ukrepov. Referenčne ravni bi se morale določiti ob upoštevanju najnovejših podatkov o pojavnosti iz podatkovne zbirke agencije ob domnevi, da je mogoče v obsežni kategoriji živil raven akrilamida pri 10–15 % proizvodnje z najvišjimi ravnmi običajno znižati z uporabo dobrih praks. Priznava se, da so nekatere kategorije živil v nekaterih primerih resnično obsežne in da lahko za nekatera živila v takih širokih kategorijah živil obstajajo posebne proizvodne, geografske ali sezonske razmere ali značilnosti proizvodov, pri katerih referenčnih ravni ni mogoče doseči kljub uporabi vseh blažilnih ukrepov. V takih primerih bi moral biti nosilec živilske dejavnosti zmožen dokazati, da je uporabil ustrezne blažilne ukrepe.

| (11) | Komisija bi morala referenčne ravni redno pregledovati, da bi lahko določila še nižje ravni, v katerih bi se kazalo nenehno zmanjševanje prisotnosti akrilamida v živilih. |
| --- | --- |

(11)

Komisija bi morala referenčne ravni redno pregledovati, da bi lahko določila še nižje ravni, v katerih bi se kazalo nenehno zmanjševanje prisotnosti akrilamida v živilih.

| (12) | Nosilci živilske dejavnosti, ki proizvajajo živila na področju uporabe te uredbe in izvajajo dejavnosti prodaje na drobno in/ali neposredno dobavljajo le lokalnim obratom za prodajo na drobno, so običajno manjši subjekti. Blažilni ukrepi so zato prilagojeni naravi njihovega delovanja. Nosilci živilske dejavnosti, ki pa so del ali franšiza večjih medsebojno povezanih dejavnosti in se centralno oskrbujejo, bi morali sprejeti dodatne blažilne ukrepe, ki so možni za večja podjetja, saj nadalje zmanjšujejo prisotnost akrilamida v živilih in jih taka podjetja lahko izvedejo. |
| --- | --- |

(12)

Nosilci živilske dejavnosti, ki proizvajajo živila na področju uporabe te uredbe in izvajajo dejavnosti prodaje na drobno in/ali neposredno dobavljajo le lokalnim obratom za prodajo na drobno, so običajno manjši subjekti. Blažilni ukrepi so zato prilagojeni naravi njihovega delovanja. Nosilci živilske dejavnosti, ki pa so del ali franšiza večjih medsebojno povezanih dejavnosti in se centralno oskrbujejo, bi morali sprejeti dodatne blažilne ukrepe, ki so možni za večja podjetja, saj nadalje zmanjšujejo prisotnost akrilamida v živilih in jih taka podjetja lahko izvedejo.

| (13) | Učinkovitost blažilnih ukrepov za znižanje vsebnosti akrilamida bi bilo treba preverjati z vzorčenjem in analizo. Primerno je določiti zahteve glede vzorčenja in analize, ki ju morajo opravljati nosilci živilske dejavnosti. Pri vzorčenju bi bilo treba opredeliti analitične zahteve in pogostost vzorčenja ter tako zagotoviti, da so pridobljeni izsledki analize reprezentativni za njihovo proizvodnjo. Nosilci živilske dejavnosti, ki proizvajajo živila na področju uporabe te uredbe in izvajajo dejavnosti prodaje na drobno in/ali neposredno dobavljajo le lokalnim obratom za prodajo na drobno, so oproščeni obveznosti vzorčenja in analize svojih proizvodov na prisotnost akrilamida, saj bi taka zahteva zanje pomenila nesorazmerno breme pri poslovanju.. |
| --- | --- |

(13)

Učinkovitost blažilnih ukrepov za znižanje vsebnosti akrilamida bi bilo treba preverjati z vzorčenjem in analizo. Primerno je določiti zahteve glede vzorčenja in analize, ki ju morajo opravljati nosilci živilske dejavnosti. Pri vzorčenju bi bilo treba opredeliti analitične zahteve in pogostost vzorčenja ter tako zagotoviti, da so pridobljeni izsledki analize reprezentativni za njihovo proizvodnjo. Nosilci živilske dejavnosti, ki proizvajajo živila na področju uporabe te uredbe in izvajajo dejavnosti prodaje na drobno in/ali neposredno dobavljajo le lokalnim obratom za prodajo na drobno, so oproščeni obveznosti vzorčenja in analize svojih proizvodov na prisotnost akrilamida, saj bi taka zahteva zanje pomenila nesorazmerno breme pri poslovanju..

| (14) | Z Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5) se od držav članic poleg vzorčenja in analize nosilcev dejavnosti zahteva tudi redno izvajanje uradnega nadzora, da se zagotovi skladnost z zakonodajo o krmi in živilih. Vzorčenje in analiza, ki ju države članice izvajajo pri uradnem nadzoru, bi morala biti skladna s postopki vzorčenja in analitskimi merili, določenimi za uporabo Uredbe (ES) št. 882/2004. |
| --- | --- |

(14)

Z Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5) se od držav članic poleg vzorčenja in analize nosilcev dejavnosti zahteva tudi redno izvajanje uradnega nadzora, da se zagotovi skladnost z zakonodajo o krmi in živilih. Vzorčenje in analiza, ki ju države članice izvajajo pri uradnem nadzoru, bi morala biti skladna s postopki vzorčenja in analitskimi merili, določenimi za uporabo Uredbe (ES) št. 882/2004.

| (15) | Poleg ukrepov iz te uredbe bi bilo treba po začetku veljavnosti te uredbe preučiti tudi določitev zgornjih ravni akrilamida v nekaterih živilih v skladu z Uredbo (EGS) št. 315/93. |
| --- | --- |

(15)

Poleg ukrepov iz te uredbe bi bilo treba po začetku veljavnosti te uredbe preučiti tudi določitev zgornjih ravni akrilamida v nekaterih živilih v skladu z Uredbo (EGS) št. 315/93.

| (16) | Izvajanje blažilnih ukrepov pri nosilcih živilske dejavnosti lahko zajema spremembe v njihovem trenutnem proizvodnem postopku, zato je pred začetkom uporabe ukrepov iz te uredbe primerno določiti prehodno obdobje. |
| --- | --- |

(16)

Izvajanje blažilnih ukrepov pri nosilcih živilske dejavnosti lahko zajema spremembe v njihovem trenutnem proizvodnem postopku, zato je pred začetkom uporabe ukrepov iz te uredbe primerno določiti prehodno obdobje.

| (17) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

1.   Brez poseganja v določbe prava Unije, ki se uporabljajo na področju živil, nosilci živilske dejavnosti, ki proizvajajo in dajejo v promet živila iz odstavka 2 v skladu s členom 2 uporabljajo blažilne ukrepe iz prilog I in II, da bi dosegli ravni akrilamida, kot jih je razumno mogoče doseči pod referenčnimi ravnmi iz Priloge IV.

2.   Živila iz odstavka 1 so:

| (a) | pomfrit, drugi narezani (ocvrti) proizvodi in na rezine narezan krompirjev čips iz svežega krompirja; |
| --- | --- |

(a)

pomfrit, drugi narezani (ocvrti) proizvodi in na rezine narezan krompirjev čips iz svežega krompirja;

| (b) | krompirjev čips, prigrizki, krekerji in drugi proizvodi iz krompirjevega testa; |
| --- | --- |

(b)

krompirjev čips, prigrizki, krekerji in drugi proizvodi iz krompirjevega testa;

| (c) | kruh; |
| --- | --- |

(c)

kruh;

| (d) | žitni kosmiči za zajtrk (razen ovsene kaše); |
| --- | --- |

(d)

žitni kosmiči za zajtrk (razen ovsene kaše);

| (e) | fini pekovski izdelki: piškoti, keksi, prepečenci, žitne ploščice, čajni kolački, korneti, oblati, ponvičniki in medenjaki ter krekerji, hrustljavi kruhki in kruhovi nadomestki. V tej kategoriji je kreker suho pecivo (pečen proizvod na osnovi žitne moke); |
| --- | --- |

(e)

fini pekovski izdelki: piškoti, keksi, prepečenci, žitne ploščice, čajni kolački, korneti, oblati, ponvičniki in medenjaki ter krekerji, hrustljavi kruhki in kruhovi nadomestki. V tej kategoriji je kreker suho pecivo (pečen proizvod na osnovi žitne moke);

| (f) | kava:






  (i) | pražena kava; |
| --- | --- | --- |

(f)

kava:

(i)

pražena kava;

| (ii) | instant kava; |
| --- | --- |

(ii)

instant kava;

| (g) | kavni nadomestki; |
| --- | --- |

(g)

kavni nadomestki;

| (h) | otroška hrana in živila na osnovi predelanih žit, namenjena dojenčkom in majhnim otrokom, kot so opredeljena v Uredbi (EU) št. 609/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(h)

otroška hrana in živila na osnovi predelanih žit, namenjena dojenčkom in majhnim otrokom, kot so opredeljena v Uredbi (EU) št. 609/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

Člen 2

Blažilni ukrepi

1.   Nosilci živilske dejavnosti, ki proizvajajo in dajejo v promet živila iz člena 1(2), uporabljajo blažilne ukrepe iz Priloge I.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 nosilci živilske dejavnosti, ki proizvajajo živila iz člena 1(2) in izvajajo dejavnosti prodaje na drobno in/ali neposredno dobavljajo le lokalnim obratom za prodajo na drobno, uporabljajo blažilne ukrepe iz dela A Priloge II.

3.   Nosilci živilske dejavnosti iz odstavka 2, ki svojo dejavnost opravljajo v obratih pod neposrednim nadzorom in pod eno znamko ali po prodajni licenci, so del ali franšiza večjih medsebojno povezanih dejavnosti in delujejo po navodilih nosilca živilske dejavnosti, ki centralno oskrbuje živila iz člena 1(2), uporabljajo dodatne blažilne ukrepe iz dela B Priloge II.

4.   Kadar so referenčne ravni presežene, nosilci živilske dejavnosti pregledajo blažilne ukrepe, ki se uporabljajo, ter prilagodijo postopke in preglede, da bi dosegli tako nizke ravni akrilamida, kot jih je razumno mogoče doseči pod referenčnimi vrednostmi iz Priloge IV. Nosilci živilske dejavnosti pri tem upoštevajo varnost živil ter posebne proizvodne in geografske razmere ali značilnosti proizvoda.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | opredelitve pojmov „hrana“ ali „živilo“, „nosilec živilske dejavnosti“, „prodaja na drobno“, „dajanje v promet“ in „končni potrošnik“ iz členov 2 in 3 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (7); |
| --- | --- |

1.

opredelitve pojmov „hrana“ ali „živilo“, „nosilec živilske dejavnosti“, „prodaja na drobno“, „dajanje v promet“ in „končni potrošnik“ iz členov 2 in 3 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (7);

7

| 2. | „referenčne ravni“ pomenijo kazalnike uspešnosti za preverjanje učinkovitosti blažilnih ukrepov, ki temeljijo na izkušnjah in pojavnosti v obsežnih kategorijah živil. |
| --- | --- |

2.

„referenčne ravni“ pomenijo kazalnike uspešnosti za preverjanje učinkovitosti blažilnih ukrepov, ki temeljijo na izkušnjah in pojavnosti v obsežnih kategorijah živil.

Člen 4

Vzorčenje in analiza

1.   Nosilci živilske dejavnosti iz člena 2(1) določijo program lastnega vzorčenja in analize ravni akrilamida v živilih iz člena 1(2).

2.   Nosilci živilske dejavnosti iz člena 2(1) vodijo evidenco uporabljenih blažilnih ukrepov iz Priloge I.

3.   Nosilci živilske dejavnosti iz člena 2(3) vodijo evidenco uporabljenih blažilnih ukrepov iz delov A in B Priloge II.

4.   Nosilci živilske dejavnosti iz člena 2(1) in (3) izvajajo vzorčenje in analizo za ugotovitev ravni akrilamida v živilih v skladu z zahtevami iz Priloge III ter vodijo evidenco izsledkov vzorčenja in analize.

5.   Če iz izsledkov vzorčenja in analize izhaja, da ravni niso pod referenčnimi ravnmi akrilamida iz Priloge IV, nosilci živilske dejavnosti iz člena 2(1) in (3) takoj pregledajo blažilne ukrepe v skladu s členom 2(4).

6.   Z odstopanjem se ta člen ne uporablja za nosilce živilske dejavnosti iz člena 2(2). Navedeni nosilci živilske dejavnosti morajo biti zmožni dokazati uporabo blažilnih ukrepov iz dela A Priloge II.

Člen 5

Preverjanje ravni akrilamida

Komisija vsaka tri leta preveri referenčne ravni prisotnosti akrilamida v živilih iz Priloge IV, prvič v treh letih po začetku uporabe te uredbe.

Pregled referenčnih ravni temelji na podatkih o prisotnosti akrilamida iz podatkovne zbirke agencije, ki se nanašajo na obdobje preverjanja ter ki so jih podatkovni zbirki agencije sporočili pristojni organi in nosilci živilske dejavnosti.

Člen 6

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporabljati se začne 11. aprila 2018.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. novembra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani (UL L 37, 13.2.1993, str. 1).

2

(3)  Priporočilo Komisije 2013/647/EU z dne 8. novembra 2013 glede ugotavljanja ravni akrilamida v živilih (UL L 301, 12.11.2013, str. 15).

3

(4)  
  The EFSA Journal 2015;13(6):4104.

4

The EFSA Journal

(5)  Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 609/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o živilih, namenjenih dojenčkom in majhnim otrokom, živilih za posebne zdravstvene namene in popolnih prehranskih nadomestkih za nadzor nad telesno težo ter razveljavitvi Direktive Sveta 92/52/EGS, direktiv Komisije 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES in 2006/141/ES, Direktive 2009/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter uredb Komisije (ES) št. 41/2009 in (ES) št. 953/2009 (UL L 181, 29.6.2013, str. 35).

6

(7)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

7

---

PRILOGA I

BLAŽILNI UKREPI IZ ČLENA 2(1)

Kadar blažilni ukrepi iz te priloge vključujejo uporabo aditivov za živila in drugih snovi, se aditivi za živila in druge snovi uporabljajo v skladu z določbami iz uredb Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1332/2008 (1) in (ES) št. 1333/2008 (2) in Uredbe Komisije (EU) št. 231/2012 (3).

I.   PROIZVODI NA OSNOVI SUROVEGA KROMPIRJA

Izbor primernih sort krompirja

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti opredelijo in uporabljajo sorte krompirja, ki so primerne za vrsto proizvoda in pri katerih je vsebnost prekurzorjev za nastanek akrilamida, kot so reducirajoči sladkorji (fruktoza in glukoza) ter asparagin, najnižja v regionalnih razmerah. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nosilci živilske dejavnosti uporabljajo sorte krompirja, ki so bile skladiščene v primernih razmerah za posamezno sorto krompirja in je bilo skladiščenje tako dolgo, kot je za posamezno sorto določeno. Skladiščeni krompir se uporabi takrat, ko je z vidika skladiščenja to optimalno. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti opredelijo sorte krompirja z manjšim potencialom za nastanek akrilamida pri pridelavi, skladiščenju in med živilsko predelavo. Rezultati se dokumentirajo. |
| --- | --- |

3.

Merila sprejemljivosti

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti pri ureditvi dobave krompirja opredelijo najvišjo vsebnost reducirajočih sladkorjev v krompirju ter največjo količino obtolčenih, pegavih ali poškodovanih krompirjev. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Če sta opredeljena vsebnost reducirajočih sladkorjev v krompirju ter količina obtolčenih, pegavih ali poškodovanih krompirjev preseženi, lahko nosilci živilske dejavnosti sprejmejo dobavo krompirja tako, da opredelijo dodatne razpoložljive blažilne ukrepe za zagotovitev, da je prisotnost akrilamida v končnem proizvodu tako majhna, kot jo je razumno mogoče doseči pod referenčno ravnjo iz Priloge IV. |
| --- | --- |

2.

Skladiščenje in prevoz krompirja

| 1. | Kadar nosilci živilske dejavnosti upravljajo lastne skladiščne prostore:






  — | temperatura je primerna za skladiščeno sorto krompirja in presega 6 °C; |
| --- | --- | --- |

1.

—

temperatura je primerna za skladiščeno sorto krompirja in presega 6 °C;

| — | raven vlažnosti je taka, da se nastajanje sladkorjev čim bolj zmanjša; |
| --- | --- |

—

raven vlažnosti je taka, da se nastajanje sladkorjev čim bolj zmanjša;

| — | kalitev se pri dolgotrajno skladiščenem krompirju zatre z uporabo ustreznih snovi, kadar je to dovoljeno; |
| --- | --- |

—

kalitev se pri dolgotrajno skladiščenem krompirju zatre z uporabo ustreznih snovi, kadar je to dovoljeno;

| — | med skladiščenjem se preskuša raven reducirajočih sladkorjev v krompirju. |
| --- | --- |

—

med skladiščenjem se preskuša raven reducirajočih sladkorjev v krompirju.

| 2. | Ob spravilu se spremlja raven reducirajočih sladkorjev v serijah krompirja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti opredelijo pogoje za prevoz krompirja glede temperature in trajanja, zlasti če so zunanje temperature občutno nižje od temperaturnega režima, ki se uporablja med skladiščenjem, da se zagotovi, da temperatura med prevozom krompirja ni nižja od temperaturnega režima, ki se uporablja med skladiščenjem. Te specifikacije se dokumentirajo. |
| --- | --- |

3.

(a)   NA REZINE NAREZAN KROMPIRJEV ČIPS

Receptura in načrtovanje postopkov

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti pri vsakem načrtovanju proizvoda opredelijo temperature olja za cvrtje pri izstopu iz cvrtnika. Navedene temperature so na posamezni liniji in za posamezen proizvod tako nizke, kot je to še izvedljivo, v skladu s standardi kakovosti in varnosti hrane ter ob upoštevanju zadevnih dejavnikov, kot so proizvajalec cvrtnika, vrsta cvrtnika, sorta krompirja, skupne trdne snovi, velikost krompirja, razmere ob pridelavi, vsebnost sladkorjev, sezonskost in ciljna vsebnost vlage v proizvodu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kadar so temperature olja za cvrtje pri izstopu iz cvrtnika višje od 168 °C zaradi specifičnega proizvoda, zasnove ali tehnologije, nosilec živilske dejavnosti priskrbi podatke, ki dokazujejo, da je raven akrilamida v končnem proizvodu tako nizka, kot jo je razumno mogoče doseči, in da je referenčna raven iz Priloge IV dosežena. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti pri vsakem načrtovanju proizvoda opredelijo tako visoko vsebnost vlage po cvrtju, kot je to še izvedljivo za posamezno proizvodno linijo in posamezni proizvod, v skladu s pričakovanimi standardi kakovosti in varnosti hrane ter ob upoštevanju zadevnih dejavnikov, kot so sorta krompirja, sezonskost, velikost gomolja in temperatura pri izstopu iz cvrtnika. Minimalna vsebnost vlage ni nižja od 1,0 %. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nosilci živilske dejavnosti krompirjev čips po cvrtju na liniji sortirajo po barvi (ročno ali optično-elektronsko). |
| --- | --- |

4.

(b)   POMFRIT IN DRUGE VRSTE NAREZANIH IN OCVRTIH ALI V PEČICI PEČENIH PROIZVODOV IZ KROMPIRJA

Receptura in načrtovanje postopkov

| 1. | Krompir se pred uporabo preskusi na reducirajoče sladkorje. To se lahko opravi s preskusnim cvrtjem, pri katerem se barve uporabijo kot kazalec potencialne visoke vsebnosti reducirajočih sladkorjev: okvirno preskusno cvrtje 20–25 središčnih rezin, ki se ocvrejo za oceno barve ocvrtih krompirjevih rezin po specifikaciji barve z uporabo Munsellove barvne lestvice ministrstva za kmetijstvo ZDA (USDA) ali umerjenih lestvic za male subjekte, prilagojenih posamezni družbi. Splošno končno barvo po cvrtju je mogoče izmeriti tudi s posebno opremo (na primer Agtron). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nosilci živilske dejavnosti odstranijo nezrele gomolje z majhno težo v vodni kopeli in visokimi ravnmi reducirajočih sladkorjev. To lahko storijo z namakanjem gomoljev v solni raztopini ali podobnih sistemih, v katerih nezreli gomolji plavajo na površini, ali predhodnim izpiranjem krompirja, da se odkrijejo slabi gomolji. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti odstranijo tanke rezine takoj po rezanju, da se preprečijo zažgani koščki v končnem ocvrtem proizvodu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nosilci živilske dejavnosti blanširajo krompirjeve rezine, da delno odstranijo reducirajoče sladkorje s površine rezin. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nosilci živilske dejavnosti prilagodijo režime blanširanja posameznim kakovostnim značilnostim vstopnih surovin in upoštevajo mejne vrednosti specifikacij za barvo končnega proizvoda. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nosilci živilske dejavnosti preprečijo (encimsko) razbarvanje in temnenje proizvodov iz krompirja po pripravi. To lahko storijo z uporabo dinatrijevega difosfata (E450), ki hkrati znižuje vrednost pH vode za izpiranje in zavira rjavo obarvanje. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Reducirajoči sladkorji naj se kot sredstvo za rjavenje ne bi uporabljali. Uporabijo se lahko le po potrebi ob doslednem upoštevanju mejnih vrednosti specifikacij. Nosilci živilske dejavnosti nadzorujejo barvo končnega proizvoda z barvnim preverjanjem končnega pripravljenega proizvoda. Če je po blanširanju potrebno, se z nadzorovanim dodajanjem dekstroze lahko doseže specifikacijo barve za končni proizvod. Rezultat nadzorovanega dodajanja dekstroze po blanširanju so nižje ravni akrilamida v končnem pripravljenem proizvodu ob enaki barvi kot pri neblanširanem proizvodu, ki ima le naravno nakopičene reducirajoče sladkorje. |
| --- | --- |

7.

Obveščanje končnih uporabnikov

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti za končne uporabnike navedejo priporočene načine priprave ter na embalaži in/ali z drugimi komunikacijskimi sredstvi navedejo čas, temperaturo in količino za pripravo v pečici, cvrtniku ali ponvi. Potrošnikom se priporočena navodila za pripravo jasno navedejo na vseh embalažah proizvodov v skladu z Uredbo (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (4).
  Priporočeni načini priprave so skladni s specifikacijami za potrošnike in zahtevami za poklicne končne uporabnike ter morajo biti preverjeni za vrsto proizvoda, da se zagotovi, da imajo proizvodi optimalno senzorično kakovost ob najsvetlejši sprejemljivi barvi, za navedeni način priprave (na primer v cvrtniku ali pečici) ter da so ravni akrilamida pod referenčno ravnjo iz Priloge IV.
  Nosilci živilske dejavnosti končnim uporabnikom, ki niso potrošniki, priporočajo, naj imajo orodja, ki so na voljo izvajalcem dejavnosti (na primer kuharjem) in ki zagotovijo dobre načine priprave, in naj si tudi priskrbijo umerjeno opremo (na primer kuhinjske ure, krivulje cvrtja, lestvice za barvno razvrščanje (na primer Munsellovo lestvico ministrstva za kmetijstvo ZDA)) ter vsaj jasne slike s ciljnimi barvami končnega pripravljenega proizvoda. |
| --- | --- |

1.

Priporočeni načini priprave so skladni s specifikacijami za potrošnike in zahtevami za poklicne končne uporabnike ter morajo biti preverjeni za vrsto proizvoda, da se zagotovi, da imajo proizvodi optimalno senzorično kakovost ob najsvetlejši sprejemljivi barvi, za navedeni način priprave (na primer v cvrtniku ali pečici) ter da so ravni akrilamida pod referenčno ravnjo iz Priloge IV.

Nosilci živilske dejavnosti končnim uporabnikom, ki niso potrošniki, priporočajo, naj imajo orodja, ki so na voljo izvajalcem dejavnosti (na primer kuharjem) in ki zagotovijo dobre načine priprave, in naj si tudi priskrbijo umerjeno opremo (na primer kuhinjske ure, krivulje cvrtja, lestvice za barvno razvrščanje (na primer Munsellovo lestvico ministrstva za kmetijstvo ZDA)) ter vsaj jasne slike s ciljnimi barvami končnega pripravljenega proizvoda.

| 2. | Nosilci živilske dejavnosti končnim uporabnikom priporočajo zlasti:






  — | naj pri cvrtju ohranjajo temperaturo med 160 in 175 °C in pri uporabi pečice med 180 in 220 °C. Pri uporabi ventilatorja je mogoče uporabiti nižje temperature; |
| --- | --- | --- |

2.

—

naj pri cvrtju ohranjajo temperaturo med 160 in 175 °C in pri uporabi pečice med 180 in 220 °C. Pri uporabi ventilatorja je mogoče uporabiti nižje temperature;

| — | napravo za pripravo (na primer pečico, cvrtnik na vroč zrak) naj vnaprej ogrejejo na pravilno temperaturo med 180 in 220 °C v skladu z navodili za pripravo, navedenimi na embalaži, odvisno od specifikacij proizvoda in lokalnih zahtev; |
| --- | --- |

—

napravo za pripravo (na primer pečico, cvrtnik na vroč zrak) naj vnaprej ogrejejo na pravilno temperaturo med 180 in 220 °C v skladu z navodili za pripravo, navedenimi na embalaži, odvisno od specifikacij proizvoda in lokalnih zahtev;

| — | naj krompir zapečejo do zlato rumene barve; |
| --- | --- |

—

naj krompir zapečejo do zlato rumene barve;

| — | naj ga ne zapečejo preveč; |
| --- | --- |

—

naj ga ne zapečejo preveč;

| — | naj proizvode v pečici po 10 minutah ali na polovici skupnega časa pečenja obrnejo; |
| --- | --- |

—

naj proizvode v pečici po 10 minutah ali na polovici skupnega časa pečenja obrnejo;

| — | naj upoštevajo priporočena navodila za pripravo, kot jih je priskrbel proizvajalec; |
| --- | --- |

—

naj upoštevajo priporočena navodila za pripravo, kot jih je priskrbel proizvajalec;

| — | naj pri pripravi manjših količin krompirja od navedenih na embalaži skrajšajo čas pečenja, da se izognejo prekomernemu rjavemu obarvanju proizvoda; |
| --- | --- |

—

naj pri pripravi manjših količin krompirja od navedenih na embalaži skrajšajo čas pečenja, da se izognejo prekomernemu rjavemu obarvanju proizvoda;

| — | naj košare za cvrtje preveč ne napolnijo; naj košaro napolnijo do polovice, da se izognejo prekomernemu vpitju olja zaradi podaljševanja časa cvrtja. |
| --- | --- |

—

naj košare za cvrtje preveč ne napolnijo; naj košaro napolnijo do polovice, da se izognejo prekomernemu vpitju olja zaradi podaljševanja časa cvrtja.

II.   ČIPS, PRIGRIZKI IN KREKERJI IZ KROMPIRJEVEGA TESTA TER DRUGI PROIZVODI IZ KROMPIRJEVEGA TESTA

Surovine

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti za vsak proizvod opredelijo ciljne vrednosti reducirajočih sladkorjev v sestavinah iz dehidriranega krompirja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ciljna vrednost reducirajočih sladkorjev v zadevnih proizvodih se določi tako nizko, kot je še izvedljivo ob upoštevanju vseh zadevnih dejavnikov pri načrtovanju in proizvodnji končnega proizvoda, kot so količina krompirjevih sestavin v recepturi proizvoda, nadaljnji možni blažilni ukrepi, nadaljnja predelava testa, sezonskost in vsebnost vlage v končnem proizvodu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kadar je vsebnost reducirajočih sladkorjev višja od 1,5 %, nosilci živilske dejavnosti priskrbijo podatke, ki dokazujejo, da je raven akrilamida v končnem proizvodu tako nizka, kot jo je razumno mogoče doseči pod referenčno ravnjo iz Priloge IV. |
| --- | --- |

3.

Receptura in načrtovanje postopkov

| 1. | Sestavine iz dehidriranega krompirja pred uporabo analizira dobavitelj ali uporabnik, da potrdi, da vsebnost sladkorjev ne presega opredeljene ravni. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kadar sestavine iz dehidriranega krompirja presegajo opredeljene ravni sladkorjev, nosilci živilske dejavnosti opredelijo dodatne blažilne ukrepe, ki jih je treba sprejeti za zagotovitev, da je raven akrilamida v končnem proizvodu tako nizka, kot jo je razumno mogoče doseči pod referenčno ravnjo iz Priloge IV. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti za vsak proizvod pregledajo, ali je mogoče krompirjeve sestavine delno nadomestiti s sestavinami, ki imajo manjši potencial za nastajanje akrilamida. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nosilci živilske dejavnosti v sistemih na podlagi mokrega testa kolikor mogoče preučijo možnost uporabe naslednjih sestavin ob upoštevanju, da te snovi morda nimajo sinergijskih blažilnih učinkov, kar zlasti velja za uporabo asparaginaze in nižanje vrednosti pH:






  — | asparginaza, |
| --- | --- | --- |

4.

—

asparginaza,

| — | kisline in njihove soli (za znižanje vrednosti pH testa), |
| --- | --- |

—

kisline in njihove soli (za znižanje vrednosti pH testa),

| — | kalcijeve soli. |
| --- | --- |

—

kalcijeve soli.

| 5. | Kadar se krompirjev čips, prigrizki ali krekerji iz krompirjevega testa cvrejo, nosilci živilske dejavnosti za vsak proizvod opredelijo temperature olja za cvrtje ob izstopu iz cvrtnika, nadzorujejo te temperature in vodijo evidence, ki dokazujejo izvajanje nadzora. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Temperatura olja pri izstopu iz cvrtnika je tako nizka, kot je to na posamezni liniji in za posamezen proizvod še izvedljivo, v skladu s predpisanimi standardi kakovosti in varnosti hrane ter ob upoštevanju zadevnih dejavnikov, kot so proizvajalec cvrtnika, vrsta cvrtnika, vsebnost sladkorjev in ciljna vsebnost vlage v proizvodu.
  Kadar je temperatura pri izstopu iz cvrtnika višja od 175 °C, nosilci živilske dejavnosti priskrbijo podatke, ki dokazujejo, da je raven akrilamida v končnem proizvodu pod referenčno ravnjo iz Priloge IV.
  (Opomba: večina polproizvodov se cvre pri temperaturah nad 175 °C zaradi njihovega zelo kratkega časa cvrtja in temperatur, ki so potrebne za dosego želenega povečanja prostornine in teksture navedenih proizvodov.) |
| --- | --- |

6.

Kadar je temperatura pri izstopu iz cvrtnika višja od 175 °C, nosilci živilske dejavnosti priskrbijo podatke, ki dokazujejo, da je raven akrilamida v končnem proizvodu pod referenčno ravnjo iz Priloge IV.

(Opomba: večina polproizvodov se cvre pri temperaturah nad 175 °C zaradi njihovega zelo kratkega časa cvrtja in temperatur, ki so potrebne za dosego želenega povečanja prostornine in teksture navedenih proizvodov.)

| 7. | Kadar se čips, prigrizki ali krekerji iz krompirjevega testa pečejo, nosilci živilske dejavnosti za vsak proizvod opredelijo temperaturo pečenja pri izstopu iz pečice in vodijo evidence, ki dokazujejo nadzor. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Temperatura pri izstopu iz pečice/postopka sušenja je tako nizka, kot je na posamezni liniji in za posamezen proizvod še izvedljivo, v skladu s pričakovanimi standardi kakovosti in varnosti hrane ter ob upoštevanju zadevnih dejavnikov, kot so vrsta strojne opreme, vsebnost reducirajočih sladkorjev v surovini in vsebnost vlage v proizvodu. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kadar je temperatura pri izstopu iz cvrtnika višja od 175 °C, nosilci živilske dejavnosti priskrbijo podatke, ki dokazujejo, da je raven akrilamida v končnem proizvodu pod referenčno ravnjo iz Priloge IV. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Nosilci živilske dejavnosti za vsak proizvod določijo vsebnost vlage po cvrtju ali pečenju, ki je določena tako visoko, kot je to še izvedljivo na posamezni proizvodni liniji in za posamezen proizvod, v skladu z zahtevami glede kakovosti proizvoda in varnosti hrane ter ob upoštevanju temperature ob izstopu iz cvrtnika, pečenju in sušenju. Vsebnost vlage v končnem proizvodu ni nižja od 1,0 %. |
| --- | --- |

10.

III.   FINI PEKOVSKI IZDELKI

Blažilni ukrepi v tem poglavju se nanašajo na fine pekovske izdelke, kot so piškoti, keksi, prepečenci, žitne ploščice, čajni kolački, korneti, oblati, ponvičniki in medenjaki, ter nesladkane proizvode, kot so krekerji, hrustljavi kruhki in kruhovi nadomestki. V tej kategoriji je kreker suho pecivo (pečen proizvod iz žitne moke), na primer slani krekerji, rženi hrustljavi kruhki in nekvašeni kruhki matzot.

Agronomija

Nosilci živilske dejavnosti v primeru pogodbenega kmetovanja, pri katerem proizvajalci kmetijske proizvode dobavljajo neposredno nosilcem živilske dejavnosti, zagotovijo, da se uporabljajo naslednje zahteve za preprečitev povišanih ravni asparagina v žitu:

| — | upoštevanje dobre kmetijske prakse pri gnojenju, zlasti za vzdrževanje uravnoteženih ravni žvepla v tleh ter zagotovitev pravilne uporabe dušika; |
| --- | --- |

—

upoštevanje dobre kmetijske prakse pri gnojenju, zlasti za vzdrževanje uravnoteženih ravni žvepla v tleh ter zagotovitev pravilne uporabe dušika;

| — | upoštevanje dobrih fitosanitarnih praks, da se zagotovi uporaba dobrih praks pri ukrepih za zaščito pridelka zoper mikozo. |
| --- | --- |

—

upoštevanje dobrih fitosanitarnih praks, da se zagotovi uporaba dobrih praks pri ukrepih za zaščito pridelka zoper mikozo.

Nosilci živilske dejavnosti izvajajo preglede, s katerimi preverjajo učinkovito uporabo navedenih zahtev.

Receptura in zasnova proizvoda

Nosilci živilske dejavnosti v proizvodnem postopku uporabljajo naslednje zniževalne ukrepe.

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti pri zadevnih proizvodih preučijo možnost zmanjšanja oziroma popolne ali delne nadomestitve amonijevega bikarbonata z alternativnimi sredstvi za vzhajanje, kot so:






  (a) | natrijev bikarbonat in acidulanti ali |
| --- | --- | --- |

1.

Nosilci živilske dejavnosti pri zadevnih proizvodih preučijo možnost zmanjšanja oziroma popolne ali delne nadomestitve amonijevega bikarbonata z alternativnimi sredstvi za vzhajanje, kot so:

(a)

natrijev bikarbonat in acidulanti ali

| (b) | natrijev bikarbonat in dinatrijev difosfat z organskimi kislinami ali njunimi kalijevimi različicami. |
| --- | --- |

(b)

natrijev bikarbonat in dinatrijev difosfat z organskimi kislinami ali njunimi kalijevimi različicami.

Nosilci živilske dejavnosti pri tem zagotovijo, da uporaba navedenih alternativnih sredstev za vzhajanje ne povzroči organoleptičnih sprememb (okusa, videza, teksture itd.) ali poviša skupne vsebnosti natrija, kar vse vpliva na identiteto proizvoda in sprejem med potrošniki.

| 2. | Nosilci živilske dejavnosti pri proizvodih, pri katerih zasnova to dopušča, zamenjajo fruktozo ali sestavine, ki vsebujejo fruktozo, kot so sirupi in med, z glukozo ali nereducirajočimi sladkorji, kot je saharoza, zlasti v recepturah, ki vsebujejo amonijev bikarbonat, kadar je to mogoče, pri čemer upoštevajo, da lahko zamenjava fruktoze ali drugih reducirajočih sladkorjev povzroči spremembo identitete proizvoda zaradi izgube okusa ali barve. |
| --- | --- |

2.

Nosilci živilske dejavnosti pri proizvodih, pri katerih zasnova to dopušča, zamenjajo fruktozo ali sestavine, ki vsebujejo fruktozo, kot so sirupi in med, z glukozo ali nereducirajočimi sladkorji, kot je saharoza, zlasti v recepturah, ki vsebujejo amonijev bikarbonat, kadar je to mogoče, pri čemer upoštevajo, da lahko zamenjava fruktoze ali drugih reducirajočih sladkorjev povzroči spremembo identitete proizvoda zaradi izgube okusa ali barve.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti uporabijo asparaginazo, kadar je to učinkovito in mogoče, da zmanjšajo asparagin in potencial za nastanek akrilamida. Pri tem upoštevajo, da je pri uporabi asparaginaze v recepturah z visoko vsebnostjo maščob, nizko vlažnostjo ali visoko vrednostjo pH učinek na raven akrilamida omejen ali ga sploh ni. |
| --- | --- |

3.

Nosilci živilske dejavnosti uporabijo asparaginazo, kadar je to učinkovito in mogoče, da zmanjšajo asparagin in potencial za nastanek akrilamida. Pri tem upoštevajo, da je pri uporabi asparaginaze v recepturah z visoko vsebnostjo maščob, nizko vlažnostjo ali visoko vrednostjo pH učinek na raven akrilamida omejen ali ga sploh ni.

| 4. | Kadar značilnosti proizvoda to omogočajo, nosilci živilske dejavnosti pregledajo, ali je mogoče pšenično moko delno nadomestiti z alternativnimi žitnimi mokami, kot je riževa, ob upoštevanju, da vsaka sprememba vpliva na postopek pečenja in organoleptične značilnosti proizvoda. Pri različnih vrstah žita so se pokazale različne ravni asparagina (običajno je raven asparagina najvišja pri rži, pri ovsu, pšenici in koruzi se čedalje niža, pri rižu pa je najnižja). |
| --- | --- |

4.

Kadar značilnosti proizvoda to omogočajo, nosilci živilske dejavnosti pregledajo, ali je mogoče pšenično moko delno nadomestiti z alternativnimi žitnimi mokami, kot je riževa, ob upoštevanju, da vsaka sprememba vpliva na postopek pečenja in organoleptične značilnosti proizvoda. Pri različnih vrstah žita so se pokazale različne ravni asparagina (običajno je raven asparagina najvišja pri rži, pri ovsu, pšenici in koruzi se čedalje niža, pri rižu pa je najnižja).

| 5. | Nosilci živilske dejavnosti v oceni tveganja upoštevajo vpliv sestavin v finih pekovskih izdelkih, ki lahko zvišajo ravni akrilamida v končnem proizvodu, in uporabijo sestavine, ki nimajo takih učinkov, vendar ohranjajo fizične in organoleptične značilnosti (na primer praženje mandljev pri nižjih temperaturah namesto višjih in suho sadje kot vir fruktoze). |
| --- | --- |

5.

Nosilci živilske dejavnosti v oceni tveganja upoštevajo vpliv sestavin v finih pekovskih izdelkih, ki lahko zvišajo ravni akrilamida v končnem proizvodu, in uporabijo sestavine, ki nimajo takih učinkov, vendar ohranjajo fizične in organoleptične značilnosti (na primer praženje mandljev pri nižjih temperaturah namesto višjih in suho sadje kot vir fruktoze).

| 6. | Nosilci živilske dejavnosti zagotovijo, da dobavitelji toplotno obdelanih sestavin, pri katerih je večja verjetnost za nastanek akrilamida, izvedejo oceno tveganja za akrilamid in sprejmejo ustrezne blažilne ukrepe. |
| --- | --- |

6.

Nosilci živilske dejavnosti zagotovijo, da dobavitelji toplotno obdelanih sestavin, pri katerih je večja verjetnost za nastanek akrilamida, izvedejo oceno tveganja za akrilamid in sprejmejo ustrezne blažilne ukrepe.

| 7. | Nosilci živilske dejavnosti zagotovijo, da spremembe proizvodov, ki izvirajo od dobaviteljev, ne povzročijo povišanih ravni akrilamida. |
| --- | --- |

7.

Nosilci živilske dejavnosti zagotovijo, da spremembe proizvodov, ki izvirajo od dobaviteljev, ne povzročijo povišanih ravni akrilamida.

| 8. | Nosilci živilske dejavnosti preučijo možnost dodajanja organskih kislin v proizvodni postopek ali znižanja vrednosti pH, kolikor je le mogoče in razumno, v povezavi z drugimi blažilnimi ukrepi in ob upoštevanju, da to lahko povzroči organoleptične spremembe (manjše porjavenje, sprememba okusa). |
| --- | --- |

8.

Nosilci živilske dejavnosti preučijo možnost dodajanja organskih kislin v proizvodni postopek ali znižanja vrednosti pH, kolikor je le mogoče in razumno, v povezavi z drugimi blažilnimi ukrepi in ob upoštevanju, da to lahko povzroči organoleptične spremembe (manjše porjavenje, sprememba okusa).

Priprava

Nosilci živilske dejavnosti pri proizvodnji finih pekovskih izdelkov uporabijo naslednje blažilne ukrepe in zagotovijo, da so sprejeti ukrepi skladni z značilnostmi proizvoda in zahtevami za varnost hrane.

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti uporabijo toplotni vnos, tj. kombinacijo časa in temperature, ki najučinkoviteje zmanjša nastajanje akrilamida ob hkratnem doseganju ciljnih značilnosti proizvoda. |
| --- | --- |

1.

Nosilci živilske dejavnosti uporabijo toplotni vnos, tj. kombinacijo časa in temperature, ki najučinkoviteje zmanjša nastajanje akrilamida ob hkratnem doseganju ciljnih značilnosti proizvoda.

| 2. | Nosilci živilske dejavnosti povišajo vsebnost vlage v končnem proizvodu ob upoštevanju doseganja ciljne kakovosti proizvoda, zahtevanega roka uporabe in standardov za varnost hrane. |
| --- | --- |

2.

Nosilci živilske dejavnosti povišajo vsebnost vlage v končnem proizvodu ob upoštevanju doseganja ciljne kakovosti proizvoda, zahtevanega roka uporabe in standardov za varnost hrane.

| 3. | Proizvodi se zapečejo do svetlejše končne barve končnega proizvoda ob upoštevanju doseganja ciljne kakovosti proizvoda, zahtevanega roka uporabe in standardov za varnost hrane. |
| --- | --- |

3.

Proizvodi se zapečejo do svetlejše končne barve končnega proizvoda ob upoštevanju doseganja ciljne kakovosti proizvoda, zahtevanega roka uporabe in standardov za varnost hrane.

| 4. | Nosilci živilske dejavnosti pri razvoju novih proizvodov v oceni tveganja upoštevajo velikost in površino posameznega kosa proizvoda, pri čemer lahko zaradi vpliva vročine v manjših proizvodih nastanejo višje ravni akrilamida. |
| --- | --- |

4.

Nosilci živilske dejavnosti pri razvoju novih proizvodov v oceni tveganja upoštevajo velikost in površino posameznega kosa proizvoda, pri čemer lahko zaradi vpliva vročine v manjših proizvodih nastanejo višje ravni akrilamida.

| 5. | Nosilci živilske dejavnosti prilagodijo zasnovo proizvoda in načrtovanje postopka dejstvu, da so lahko nekatere sestavine, uporabljene pri proizvodnji finih pekovskih izdelkov, večkrat toplotno obdelane (na primer vnaprej pripravljeni koščki žita, oreščkov, semen, suhega sadja itd.), zaradi česar se ravni akrilamida v končnem proizvodu zvišajo; s to prilagoditvijo dosežejo skladnost z referenčnimi ravnmi akrilamida iz Priloge IV. Nosilci živilske dejavnosti zlasti ne uporabljajo zažganih proizvodov za predelavo. |
| --- | --- |

5.

Nosilci živilske dejavnosti prilagodijo zasnovo proizvoda in načrtovanje postopka dejstvu, da so lahko nekatere sestavine, uporabljene pri proizvodnji finih pekovskih izdelkov, večkrat toplotno obdelane (na primer vnaprej pripravljeni koščki žita, oreščkov, semen, suhega sadja itd.), zaradi česar se ravni akrilamida v končnem proizvodu zvišajo; s to prilagoditvijo dosežejo skladnost z referenčnimi ravnmi akrilamida iz Priloge IV. Nosilci živilske dejavnosti zlasti ne uporabljajo zažganih proizvodov za predelavo.

| 6. | Nosilci živilske dejavnosti za vnaprej pripravljene mešanice proizvodov, ki so dane v promet za pečenje doma ali v obratih za pripravo in dostavo hrane, potrošnikom priskrbijo navodila za pripravo, da zagotovijo, da so ravni akrilamida v končnem proizvodu tako nizke, kot jih je razumno mogoče doseči pod referenčnimi ravnmi. |
| --- | --- |

6.

Nosilci živilske dejavnosti za vnaprej pripravljene mešanice proizvodov, ki so dane v promet za pečenje doma ali v obratih za pripravo in dostavo hrane, potrošnikom priskrbijo navodila za pripravo, da zagotovijo, da so ravni akrilamida v končnem proizvodu tako nizke, kot jih je razumno mogoče doseči pod referenčnimi ravnmi.

IV.   ŽITNI KOSMIČI ZA ZAJTRK

Agronomija

Nosilci živilske dejavnosti v primeru pogodbenega kmetovanja, pri katerem proizvajalci kmetijske proizvode dobavljajo neposredno nosilcem živilske dejavnosti, zagotovijo, da se uporabljajo naslednje zahteve za preprečitev povišanih ravni asparagina v žitu:

| — | upoštevanje dobre kmetijske prakse pri gnojenju, zlasti za vzdrževanje uravnoteženih ravni žvepla v tleh ter zagotovitev pravilne uporabe dušika; |
| --- | --- |

—

upoštevanje dobre kmetijske prakse pri gnojenju, zlasti za vzdrževanje uravnoteženih ravni žvepla v tleh ter zagotovitev pravilne uporabe dušika;

| — | upoštevanje dobrih fitosanitarnih praks, da se zagotovi uporaba dobrih praks pri ukrepih za zaščito pridelka zoper mikozo. |
| --- | --- |

—

upoštevanje dobrih fitosanitarnih praks, da se zagotovi uporaba dobrih praks pri ukrepih za zaščito pridelka zoper mikozo.

Nosilci živilske dejavnosti izvajajo preglede, s katerimi preverjajo učinkovito uporabo navedenih zahtev.

Receptura

| 1. | Kadar je primerno, nosilci živilske dejavnosti pri razvoju novih proizvodov preučijo možnost uporabe koruze in riža ob upoštevanju, da vsaka sprememba vpliva na proizvodni postopek in organoleptične značilnosti proizvoda, saj imajo proizvodi na osnovi koruze in riža običajno manj akrilamida kot proizvodi iz pšenice, rži, ovsa in ječmena. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nosilci živilske dejavnosti nadzorujejo stopnje dodajanja pri dodajanju reducirajočih sladkorjev (na primer fruktoze in glukoze) in sestavin, ki jih vsebujejo (na primer medu), ob upoštevanju njihovega vpliva na organoleptične značilnosti in funkcije postopka (oblikovanje grud s sprijemanjem) ter možnosti, da lahko delujejo kot prekurzorji za nastanek akrilamida, kadar se dodajo pred fazami toplotne obdelave. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti v oceni tveganja upoštevajo prispevek akrilamida zaradi toplotno obdelanih suhih sestavin, kot so praženi in popečeni oreščki ter v pečici sušeno sadje, in uporabijo alternativne sestavine, če je verjetno, da bo zaradi prispevka končni proizvod presegal referenčne ravni iz Priloge IV. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nosilci živilske dejavnosti za toplotno obdelane sestavine, ki vsebujejo 150 mikrogramov akrilamida na kilogram (μg/kg) ali več, uporabijo naslednje ukrepe:






  — | vzpostavijo register takih sestavin; |
| --- | --- | --- |

4.

—

vzpostavijo register takih sestavin;

| — | izvajajo presoje dobaviteljev in/ali analize; |
| --- | --- |

—

izvajajo presoje dobaviteljev in/ali analize;

| — | zagotovijo, da dobavitelj teh sestavin ne uvede nobenih sprememb, zaradi katerih se raven akrilamida zviša. |
| --- | --- |

—

zagotovijo, da dobavitelj teh sestavin ne uvede nobenih sprememb, zaradi katerih se raven akrilamida zviša.

| 5. | Kadar je žito v obliki testa iz moke in proizvodni postopek omogoča dovolj časa, temperature in vsebnosti vlage, da asparaginaza zniža ravni asparagina, nosilci živilske dejavnosti uporabijo asparaginazo, kadar je to potrebno, če nima škodljivega učinka na okus ali tveganje rezidualne encimske aktivnosti. |
| --- | --- |

5.

Priprava

Nosilci živilske dejavnosti pri proizvodnji žitnih kosmičev za zajtrk uporabljajo naslednje blažilne ukrepe in zagotovijo, da so sprejeti ukrepi skladni z značilnostmi proizvoda in zahtevami za varnost hrane.

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti z oceno tveganja opredelijo kritične korake toplotne obdelave v proizvodnem postopku, pri katerih nastaja akrilamid. |
| --- | --- |

1.

Nosilci živilske dejavnosti z oceno tveganja opredelijo kritične korake toplotne obdelave v proizvodnem postopku, pri katerih nastaja akrilamid.

| 2. | Ker višje temperature in daljši čas segrevanja povzročajo višjo raven akrilamida, nosilci živilske dejavnosti opredelijo učinkovito kombinacijo temperature in časa segrevanja, da kar najbolj zmanjšajo nastajanje akrilamida, ne da bi to vplivalo na okus, teksturo, barvo, varnost in rok uporabe proizvoda. |
| --- | --- |

2.

Ker višje temperature in daljši čas segrevanja povzročajo višjo raven akrilamida, nosilci živilske dejavnosti opredelijo učinkovito kombinacijo temperature in časa segrevanja, da kar najbolj zmanjšajo nastajanje akrilamida, ne da bi to vplivalo na okus, teksturo, barvo, varnost in rok uporabe proizvoda.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti nadzorujejo temperature in čas segrevanja ter stopnjo podajanja, da preprečijo nenadna povišanja akrilamida in dosežejo naslednje najnižje vsebnosti vlage v končnem proizvodu po zadnji toplotni obdelavi ob upoštevanju doseganja ciljne kakovosti proizvoda, zahtevanega roka uporabe in standardov za varnost hrane:






  — | praženi proizvodi: 1 g/100 g za ekstrudirane proizvode, 1 g/100 g za saržno pražene proizvode, 2 g/100 g za valjane proizvode; |
| --- | --- | --- |

3.

Nosilci živilske dejavnosti nadzorujejo temperature in čas segrevanja ter stopnjo podajanja, da preprečijo nenadna povišanja akrilamida in dosežejo naslednje najnižje vsebnosti vlage v končnem proizvodu po zadnji toplotni obdelavi ob upoštevanju doseganja ciljne kakovosti proizvoda, zahtevanega roka uporabe in standardov za varnost hrane:

—

praženi proizvodi: 1 g/100 g za ekstrudirane proizvode, 1 g/100 g za saržno pražene proizvode, 2 g/100 g za valjane proizvode;

| — | neposredno ekspandirani proizvodi: 0,8 g/100 g za ekstrudirane proizvode; |
| --- | --- |

—

neposredno ekspandirani proizvodi: 0,8 g/100 g za ekstrudirane proizvode;

| — | pečeni proizvodi: 2 g/100 g za kontinuirno pečene proizvode; |
| --- | --- |

—

pečeni proizvodi: 2 g/100 g za kontinuirno pečene proizvode;

| — | polnjeni proizvodi: 2 g/100 g za ekstrudirane proizvode; |
| --- | --- |

—

polnjeni proizvodi: 2 g/100 g za ekstrudirane proizvode;

| — | drugo sušenje: 1 g/100 g za saržno pražene proizvode, 0,8 g/100 g za ekspandirane proizvode. |
| --- | --- |

—

drugo sušenje: 1 g/100 g za saržno pražene proizvode, 0,8 g/100 g za ekspandirane proizvode.

Nosilci živilske dejavnosti merijo vsebnost vlage in navedejo koncentracijo akrilamida v suhi snovi, da se izognejo zmedi zaradi spreminjanja vlage.

| 4. | Ponovna predelava proizvoda v postopku lahko povzroči višje ravni akrilamida zaradi ponavljajoče se izpostavljenosti toplotni obdelavi. Nosilci živilske dejavnosti zato ocenijo učinek predelave na ravni akrilamida in predelavo zmanjšajo ali izločijo. |
| --- | --- |

4.

Ponovna predelava proizvoda v postopku lahko povzroči višje ravni akrilamida zaradi ponavljajoče se izpostavljenosti toplotni obdelavi. Nosilci živilske dejavnosti zato ocenijo učinek predelave na ravni akrilamida in predelavo zmanjšajo ali izločijo.

| 5. | Nosilci živilske dejavnosti vzpostavijo postopke, kot sta nadzor temperature in spremljanje, s katerimi preprečijo, da bi se proizvodi zažgali. |
| --- | --- |

5.

Nosilci živilske dejavnosti vzpostavijo postopke, kot sta nadzor temperature in spremljanje, s katerimi preprečijo, da bi se proizvodi zažgali.

V.   KAVA

Receptura

Nosilci živilske dejavnosti pri odločanju o sestavi kavne mešanice v oceni tveganja upoštevajo, da imajo proizvodi na osnovi zrn sorte robusta višje ravni akrilamida kot proizvodi na osnovi zrn sorte arabica.

Priprava

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti opredelijo kritične pogoje praženja, da zagotovijo, da nastane čim manj akrilamida v ciljnem profilu okusa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nadzor nad pogoji praženja se kot del dobre proizvodne prakse vnese v zahtevani predhodni program. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti preučijo možnost obdelave z asparaginazo, kolikor je mogoče in učinkovito za zmanjšanje prisotnosti akrilamida. |
| --- | --- |

3.

VI.   KAVNI NADOMESTKI, KI VSEBUJEJO VEČ KOT 50 % ŽITA

Agronomija

Nosilci živilske dejavnosti v primeru pogodbenega kmetovanja, pri katerem proizvajalci kmetijske proizvode dobavljajo neposredno nosilcem živilske dejavnosti, zagotovijo, da se uporabljajo naslednje zahteve za preprečitev povišanih ravni asparagina v žitu:

| — | upoštevanje dobre kmetijske prakse pri gnojenju, zlasti za vzdrževanje uravnoteženih ravni žvepla v tleh ter zagotovitev pravilne uporabe dušika; |
| --- | --- |

—

upoštevanje dobre kmetijske prakse pri gnojenju, zlasti za vzdrževanje uravnoteženih ravni žvepla v tleh ter zagotovitev pravilne uporabe dušika;

| — | upoštevanje dobrih fitosanitarnih praks, da se zagotovi uporaba dobrih praks pri ukrepih za zaščito pridelka zoper mikozo. |
| --- | --- |

—

upoštevanje dobrih fitosanitarnih praks, da se zagotovi uporaba dobrih praks pri ukrepih za zaščito pridelka zoper mikozo.

Nosilci živilske dejavnosti izvajajo preglede, s katerimi preverjajo učinkovito uporabo navedenih zahtev.

Receptura

| 1. | Kadar je primerno, nosilci živilske dejavnosti pri razvoju novih proizvodov preučijo možnost uporabe koruze in riža ob upoštevanju, da bo vsaka sprememba vplivala na proizvodni postopek in organoleptične značilnosti proizvoda, saj imajo proizvodi na osnovi koruze in riža manj akrilamida kot proizvodi iz pšenice, rži, ovsa in ječmena. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nosilci živilske dejavnosti nadzorujejo stopnje dodajanja pri dodajanju reducirajočih sladkorjev (na primer fruktoze in glukoze) in sestavin, ki jih vsebujejo (na primer medu), ob upoštevanju vpliva na organoleptične značilnosti in funkcionalnost postopka (sprijemanje v grude) ter možnosti, da lahko delujejo kot prekurzorji za nastanek akrilamida, kadar se dodajo pred fazami toplotne obdelave. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Če kavni nadomestki niso narejeni izključno iz žita, nosilci živilske dejavnosti uporabijo druge sestavine, ki vplivajo na nižje ravni akrilamida po toplotni obdelavi pri visoki temperaturi, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

3.

Priprava

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti opredelijo kritične razmere praženja, da zagotovijo, da nastane čim manj akrilamida v ciljnem profilu okusa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nadzor nad razmerami praženja se kot del dobre proizvodne prakse vnese v zahtevani predhodni program. |
| --- | --- |

2.

VII.   KAVNI NADOMESTKI, KI VSEBUJEJO VEČ KOT 50 % CIKORIJE

Nosilci živilske dejavnosti kupujejo le sorte z nizko vsebnostjo asparagina in zagotovijo, da med rastjo cikorije dušik ni bil uporabljen prepozno ali prekomerno.

Receptura

Če kavni nadomestki niso narejeni izključno iz cikorije, če je torej vsebnost cikorije nižja od 100 % in višja od 50 %, nosilci živilske dejavnosti dodajo druge sestavine, kot so vlakna cikorije ali praženo žito, saj ta dokazano učinkovito znižujejo vsebnost akrilamida v končnem proizvodu.

Priprava

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti opredelijo kritične razmere praženja, da zagotovijo, da nastane čim manj akrilamida v ciljnem profilu okusa. Ugotovitve se dokumentirajo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nadzor nad razmerami praženja se vnese v proizvajalčev sistem upravljanja varnosti živil. |
| --- | --- |

2.

VIII.   OTROŠKI KEKSI IN ŽITNE KAŠICE ZA DOJENČKE (5)

Nosilci živilske dejavnosti v primeru pogodbenega kmetovanja, pri katerem proizvajalci kmetijske proizvode dobavljajo neposredno nosilcem živilske dejavnosti, zagotovijo, da se uporabljajo naslednje zahteve za preprečitev povišanih ravni asparagina v žitu:

| — | upoštevanje dobre kmetijske prakse pri gnojenju, zlasti za vzdrževanje uravnoteženih ravni žvepla v tleh ter zagotovitev pravilne uporabe dušika; |
| --- | --- |

—

upoštevanje dobre kmetijske prakse pri gnojenju, zlasti za vzdrževanje uravnoteženih ravni žvepla v tleh ter zagotovitev pravilne uporabe dušika;

| — | upoštevanje dobrih fitosanitarnih praks, da se zagotovi uporaba dobrih praks pri ukrepih za zaščito pridelka zoper mikozo. |
| --- | --- |

—

upoštevanje dobrih fitosanitarnih praks, da se zagotovi uporaba dobrih praks pri ukrepih za zaščito pridelka zoper mikozo.

Nosilci živilske dejavnosti izvajajo preglede, s katerimi preverjajo učinkovito uporabo navedenih zahtev.

Zasnova proizvoda, priprava in segrevanje

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti uporabijo asparaginazo za znižanje ravni asparagina v surovinah iz moke, kolikor je to mogoče. Nosilci živilske dejavnosti, ki asparaginaze ne morejo uporabiti, na primer zaradi zahtev glede priprave ali zasnove proizvoda, uporabijo surovine iz moke z nizko vsebnostjo prekurzorjev za nastanek akrilamida, kot so fruktoza in glukoza ter asparagin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nosilci živilske dejavnosti med razvojem recepture pripravijo oceno, v kateri so informacije o reducirajočih sladkorjih in asparaginu ter ki vključuje možnosti za dosego nizkih vrednosti reducirajočih sladkorjev v končni recepturi. Potreba po taki oceni je odvisna od uporabe asparaginaze v recepturi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti zagotovijo, da se toplotno obdelane sestavine, pri katerih je večja verjetnost za nastanek akrilamida, pridobijo od dobaviteljev, ki lahko dokažejo, da so sprejeli ustrezne blažilne ukrepe za zmanjšanje prisotnosti akrilamida v navedenih sestavinah. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nosilci živilske dejavnosti imajo vzpostavljen postopek za nadzor nad spremembami, ki zagotavlja, da ne uvajajo sprememb pri dobaviteljih, zaradi katerih bi se povišala vsebnost akrilamida. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Če zaradi uporabe toplotno obdelanih surovin in sestavin raven akrilamida v končnem proizvodu presega referenčno raven iz Priloge IV, nosilci živilske dejavnosti pregledajo uporabo navedenih surovin in sestavin zaradi doseganja tako nizkih ravni akrilamida, kot jih je razumno mogoče doseči pod referenčno ravnjo iz Priloge IV. |
| --- | --- |

5.

Receptura

| 1. | Kadar je primerno, nosilci živilske dejavnosti pri razvoju novih proizvodov preučijo možnost uporabe koruze in riža ob upoštevanju, da bo vsaka sprememba vplivala na proizvodni postopek in organoleptične značilnosti proizvoda, saj imajo proizvodi na osnovi koruze in riža manj akrilamida kot proizvodi iz pšenice, rži, ovsa in ječmena. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nosilci živilske dejavnosti upoštevajo, zlasti v oceni tveganja, da imajo proizvodi na osnovi polnozrnatega žita in/ali proizvodi z visoko vsebnostjo otrobov višje ravni akrilamida. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti nadzorujejo stopnje dodajanja pri dodajanju reducirajočih sladkorjev (na primer fruktoze in glukoze) in sestavin, ki jih vsebujejo (na primer medu), ob upoštevanju vpliva na organoleptične značilnosti in funkcionalnost postopka (sprijemanje v grude) ter možnosti, da lahko delujejo kot prekurzorji za nastanek akrilamida, kadar se dodajo pred fazami toplotne obdelave. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nosilci živilske dejavnosti opredelijo prispevek akrilamida zaradi toplotno obdelanih in suhih sestavin, kot so praženi in popečeni oreščki ter v pečici sušeno sadje, in uporabijo alternativne sestavine, če zaradi uporabe navedenih sestavin končni proizvod presega referenčne ravni iz Priloge IV. |
| --- | --- |

4.

Priprava

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti z oceno tveganja opredelijo kritične korake toplotne obdelave v proizvodnem postopku, pri katerih nastaja akrilamid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nosilci živilske dejavnosti merijo vsebnost vlage in navedejo koncentracijo akrilamida v suhi snovi, da se izognejo zmedi zaradi spreminjanja vlage. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti opredelijo in uporabijo učinkovito kombinacijo temperature in časa segrevanja, da zmanjšajo nastajanje akrilamida, ne da bi to vplivalo na okus, teksturo, barvo, varnost in rok uporabe proizvoda. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nosilci živilske dejavnosti nadzorujejo temperature in čas segrevanja ter stopnje podajanja materiala. Sistema za merjenje stopnje podajanja in nadzora nad temperaturo bi bilo treba redno umerjati, navedene razmere delovanja pa nadzorovati znotraj opredeljenih mejnih vrednostih. Te naloge se vključijo v postopke HACCP. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Spremljanje vsebnosti vlage v proizvodu in njen nadzor po ključnih korakih toplotne obdelave sta se izkazala za učinkovita pri nadzorovanju ravni akrilamida v nekaterih postopkih, zato so ti postopki v takih okoliščinah lahko primerna alternativa nadzorovanju temperature in časa segrevanja, zaradi česar ju je treba uporabiti. |
| --- | --- |

5.

IX.   OTROŠKA HRANA V KOZARČKIH (ŽIVILA Z NIZKO VSEBNOSTJO KISLIN IN ŽIVILA NA OSNOVI SUHIH SLIV) (6)

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti pri proizvodnji otroške hrane v kozarčkih izbirajo surovine z nizko vsebnostjo prekurzorjev za nastanek akrilamida, na primer z zmanjševanjem sladkorjev, kot sta fruktoza in glukoza, ter asparagina. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nosilci živilske dejavnosti v primeru pogodbenega kmetovanja, pri katerem proizvajalci kmetijske proizvode dobavljajo neposredno nosilcem živilske dejavnosti, zagotovijo, da se uporabljajo naslednje zahteve za preprečitev povišanih ravni asparagina v žitu:






  — | upoštevanje dobre kmetijske prakse pri gnojenju, zlasti za vzdrževanje uravnoteženih ravni žvepla v tleh ter zagotovitev pravilne uporabe dušika; |
| --- | --- | --- |

2.

—

upoštevanje dobre kmetijske prakse pri gnojenju, zlasti za vzdrževanje uravnoteženih ravni žvepla v tleh ter zagotovitev pravilne uporabe dušika;

| — | upoštevanje dobrih fitosanitarnih praks, da se zagotovi uporaba dobrih praks pri ukrepih za zaščito pridelka zoper mikozo. |
| --- | --- |

—

upoštevanje dobrih fitosanitarnih praks, da se zagotovi uporaba dobrih praks pri ukrepih za zaščito pridelka zoper mikozo.

Nosilci živilske dejavnosti izvajajo preglede, s katerimi preverjajo učinkovito uporabo navedenih zahtev.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti v pogodbe o nakupu kaše iz suhih sliv vključijo zahteve, ki zagotavljajo, da se v postopku proizvodnje kaše iz suhih sliv uporabljajo režimi toplotne obdelave, katerih cilj je zmanjšanje pojavnosti akrilamida v navedenem proizvodu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nosilci živilske dejavnosti zagotovijo, da se toplotno obdelane sestavine, pri katerih je večja verjetnost za nastanek akrilamida, pridobijo od dobaviteljev, ki lahko dokažejo, da so sprejeli blažilne ukrepe za zmanjšanje prisotnosti akrilamida v navedenih sestavinah. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Če je zaradi uporabe toplotno obdelanih surovin in sestavin referenčna raven akrilamida iz Priloge IV v končnem proizvodu presežena, nosilci živilske dejavnosti pregledajo uporabo navedenih surovin in sestavin zaradi doseganja tako nizkih ravni akrilamida, kot jih je razumno mogoče doseči pod referenčno ravnjo iz Priloge IV. |
| --- | --- |

5.

Receptura

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti v oceni tveganja akrilamida v zadevnih živilih upoštevajo, da imajo proizvodi na osnovi polnozrnatega žita in/ali proizvodi z visoko vsebnostjo otrobov višje ravni akrilamida. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nosilci živilske dejavnosti izberejo sorte sladkega krompirja in suhih sliv, ki imajo kolikor mogoče malo prekurzorjev za nastanek akrilamida, kot so reducirajoči sladkorji (na primer fruktoza in glukoza) ter asparagin. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti nadzorujejo stopnje dodajanja pri dodajanju reducirajočih sladkorjev (na primer fruktoze in glukoze) ter sestavin, ki jih vsebujejo (na primer medu), ki so dodani iz organoleptičnih razlogov in razlogov funkcionalnosti postopka (sprijemanje v grude) ter ki lahko delujejo kot prekurzorji za nastanek akrilamida, če so dodani pred fazami toplotne obdelave. |
| --- | --- |

3.

Priprava

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti opredelijo ključne korake toplotne obdelave v postopku, pri katerih nastane največ akrilamida, da se kar najučinkoviteje osredotočijo na nadaljnje zmanjšanje akrilamida oziroma nadzorne ukrepe. To je treba doseči bodisi na podlagi ocene tveganja bodisi z neposrednim merjenjem ravni akrilamida v proizvodu pred vsakim korakom toplotne obdelave in po njem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nosilci živilske dejavnosti nadzorujejo temperature in čas segrevanja ter stopnje podajanja materiala, da se izognejo nenadnemu povišanju akrilamida. Sistema za merjenje stopnje podajanja in nadzora nad temperaturo bi bilo treba redno umerjati, navedene razmere delovanja pa nadzorovati znotraj opredeljenih mejnih vrednostih. Te naloge se vključijo v postopke HACCP. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti zagotovijo, da zmanjševanje toplotnega vnosa za zniževanje ravni akrilamida v živilih z nizko vsebnostjo kislin in živilih na osnovi sliv ne vpliva na mikrobiološko varnost zadevnih živil. |
| --- | --- |

3.

X.   KRUH

Agronomija

Nosilci živilske dejavnosti v primeru pogodbenega kmetovanja, pri katerem proizvajalci kmetijske proizvode dobavljajo neposredno nosilcem živilske dejavnosti, zagotovijo, da se uporabljajo naslednje zahteve za preprečitev povišanih ravni asparagina v žitu:

| — | upoštevanje dobre kmetijske prakse pri gnojenju, zlasti za vzdrževanje uravnoteženih ravni žvepla v tleh ter zagotovitev pravilne uporabe dušika; |
| --- | --- |

—

upoštevanje dobre kmetijske prakse pri gnojenju, zlasti za vzdrževanje uravnoteženih ravni žvepla v tleh ter zagotovitev pravilne uporabe dušika;

| — | upoštevanje dobrih fitosanitarnih praks, da se zagotovi uporaba dobrih praks pri ukrepih za zaščito pridelka zoper mikozo. |
| --- | --- |

—

upoštevanje dobrih fitosanitarnih praks, da se zagotovi uporaba dobrih praks pri ukrepih za zaščito pridelka zoper mikozo.

Nosilci živilske dejavnosti izvajajo preglede, s katerimi preverjajo učinkovito uporabo navedenih zahtev.

Zasnova proizvoda, priprava in segrevanje

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti zagotovijo, da se kruh zapeče do svetlejše končne barve zaradi manjšega nastajanja akrilamida ob upoštevanju zasnove posameznega proizvoda in tehničnih možnosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nosilci živilske dejavnosti podaljšajo čas vzhajanja kvasa ob upoštevanju zasnove proizvoda in tehničnih možnosti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti zmanjšajo toplotni vnos z optimizacijo temperature in časa pečenja, kolikor je to mogoče. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nosilci živilske dejavnosti priskrbijo navodila za dopeko kruha doma, na drugih lokacijah, v trgovinah za prodajo na drobno ali v obratih za pripravo in dostavo hrane. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nosilci živilske dejavnosti nadomestijo sestavine, ki lahko zvišajo ravni akrilamida v končnem proizvodu, kadar je to skladno z zasnovo proizvoda in tehničnimi možnostmi, to na primer zajema uporabo oreščkov in semen, praženih pri nižji temperaturi namesto pri višji. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nosilci živilske dejavnosti zamenjajo fruktozo z glukozo, zlasti v recepturah, ki vsebujejo amonijev bikarbonat (E503), kadar zasnova proizvoda to omogoča in kolikor je mogoče. To zajema na primer zamenjavo invertnega sladkornega sirupa in medu, ki imata višjo vsebnost fruktoze, z glukoznim sirupom. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nosilci živilske dejavnosti v proizvodih z nizko vsebnostjo vlage uporabijo asparaginazo za zmanjšanje asparagina, kolikor je mogoče in ob upoštevanju recepture proizvoda, sestavin, vsebnosti vlage in postopka. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  Uredba (ES) št. 1332/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o encimih za živila in spremembi Direktive Sveta 83/417/EGS, Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999, Direktive 2000/13/ES, Direktive Sveta 2001/112/ES in Uredbe (ES) št. 258/97 (UL L 354, 31.12.2008, str. 7).

(2)  Uredba (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (UL L 354, 31.12.2008, str. 16).

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 231/2012 z dne 9. marca 2012 o določitvi specifikacij za aditive za živila, navedene v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 83, 22.3.2012, str. 1).

(4)  Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (UL L 304, 22.11.2011, str. 18).

(5)  Kot so opredeljena v Uredbi (EU) št. 609/2013.

(6)  Kot so opredeljena v Uredbi (EU) št. 609/2013.

---

PRILOGA II

DEL A

BLAŽILNI UKREPI, KI JIH UPORABLJAJO NOSILCI ŽIVILSKE DEJAVNOSTI IZ ČLENA 2(2)

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti, ki proizvajajo proizvode iz krompirja, uporabljajo naslednje blažilne ukrepe:






  — | pomfrit in drugi narezani (ocvrti) proizvodi iz krompirja:






  — | uporabijo se sorte krompirja z nižjo vsebnostjo sladkorjev, če so na voljo in so skladne z živilom, ki se želi pridobiti. Pri tem se nosilec živilske dejavnosti z dobaviteljem posvetuje o najprimernejših sortah krompirja; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

—

pomfrit in drugi narezani (ocvrti) proizvodi iz krompirja:

—

uporabijo se sorte krompirja z nižjo vsebnostjo sladkorjev, če so na voljo in so skladne z živilom, ki se želi pridobiti. Pri tem se nosilec živilske dejavnosti z dobaviteljem posvetuje o najprimernejših sortah krompirja;

| — | krompir se skladišči pri temperaturi, višji od 6 °C; |
| --- | --- |

—

krompir se skladišči pri temperaturi, višji od 6 °C;

| — | pred postopkom cvrtja:
  razen pri zamrznjenih proizvodih iz krompirja, pri katerih se upoštevajo navodila za pripravo, se pri surovem pomfritu uporabi eden od naslednjih ukrepov za znižanje vsebnosti sladkorja, kadar je to mogoče in skladno z živilom, ki se želi pridobiti:






  — | pranje in namakanje, po možnosti od 30 minut do dveh ur v hladni vodi; spiranje rezin s čisto vodo pred cvrtjem; |
| --- | --- | --- |

—

pred postopkom cvrtja:

razen pri zamrznjenih proizvodih iz krompirja, pri katerih se upoštevajo navodila za pripravo, se pri surovem pomfritu uporabi eden od naslednjih ukrepov za znižanje vsebnosti sladkorja, kadar je to mogoče in skladno z živilom, ki se želi pridobiti:

—

pranje in namakanje, po možnosti od 30 minut do dveh ur v hladni vodi; spiranje rezin s čisto vodo pred cvrtjem;

| — | namakanje nekaj minut v topli vodi; spiranje rezin s čisto vodo pred cvrtjem; |
| --- | --- |

—

namakanje nekaj minut v topli vodi; spiranje rezin s čisto vodo pred cvrtjem;

| — | blanširanje krompirja omogoča nižje ravni akrilamida, zato je krompir primerno blanširati, kadar je mogoče; |
| --- | --- |

—

blanširanje krompirja omogoča nižje ravni akrilamida, zato je krompir primerno blanširati, kadar je mogoče;

| — | pri cvrtju pomfrita ali drugih proizvodov iz krompirja:






  — | uporabijo se olja in maščobe za cvrtje, ki omogočajo hitrejše cvrtje in/ali cvrtje pri nižjih temperaturah. nosilec živilske dejavnosti se z dobavitelji kuhinjskega olja posvetuje o najprimernejših oljih in maščobah; |
| --- | --- | --- |

—

pri cvrtju pomfrita ali drugih proizvodov iz krompirja:

—

uporabijo se olja in maščobe za cvrtje, ki omogočajo hitrejše cvrtje in/ali cvrtje pri nižjih temperaturah. nosilec živilske dejavnosti se z dobavitelji kuhinjskega olja posvetuje o najprimernejših oljih in maščobah;

| — | temperature cvrtja so pod 175 °C, vsekakor pa kolikor mogoče nizke ob upoštevanju zahtev za varnost hrane; |
| --- | --- |

—

temperature cvrtja so pod 175 °C, vsekakor pa kolikor mogoče nizke ob upoštevanju zahtev za varnost hrane;

| — | kakovost olj in maščob za cvrtje se ohranja z rednim odstranjevanjem drobnih delcev in drobtin. |
| --- | --- |

—

kakovost olj in maščob za cvrtje se ohranja z rednim odstranjevanjem drobnih delcev in drobtin.

Pri pripravi pomfrita je primerno, da nosilci živilske dejavnosti uporabijo razpoložljive barvne lestvice, ki dajejo smernice za optimalno kombinacijo barve in nizkih ravni akrilamida.

Primerno je, da se barvna lestvica, ki daje smernice za optimalno kombinacijo barve in nizkih ravni akrilamida, obesi na vidno mesto v prostorih, v katerih osebje pripravlja živila.

| 2. | Nosilci živilske dejavnosti, ki proizvajajo kruh in fine pekovske izdelke, pri postopku pečenja uporabljajo naslednje blažilne ukrepe:






  — | kolikor je mogoče in skladno s proizvodnim postopkom in higienskimi zahtevami:






  — | podaljša se čas kvasne fermentacije; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

—

kolikor je mogoče in skladno s proizvodnim postopkom in higienskimi zahtevami:

—

podaljša se čas kvasne fermentacije;

| — | optimizira se vsebnost vlage v testu za proizvodnjo proizvoda z nizko vsebnost vlage; |
| --- | --- |

—

optimizira se vsebnost vlage v testu za proizvodnjo proizvoda z nizko vsebnost vlage;

| — | zniža se temperatura v pečici in podaljša čas priprave. |
| --- | --- |

—

zniža se temperatura v pečici in podaljša čas priprave.

Proizvodi se zapečejo do svetlejše končne barve, temno zapečene skorje pa naj ne bi bilo (če je temna barva skorje posledica močnega pečenja in ni povezana s posebno sestavo ali naravo kruha, ki povzročata temno skorjo).

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti pri pripravi sendvičev zagotovijo, da so zapečeni do optimalne barve. Če so na voljo, je primerno uporabljati barvne lestvice, ki so zasnovane za posebne vrste proizvodov in dajejo smernice za optimalno kombinacijo barve in nizkih ravni akrilamida. Pri uporabi vnaprej pripravljenega kruha ali pekovskih izdelkov za dopeko se upoštevajo navodila za pripravo.
  Barvna lestvica, ki daje smernice za optimalno kombinacijo barve in nizkih ravni akrilamida, se obesi na vidno mesto v prostorih, v katerih osebje pripravlja živila. |
| --- | --- |

3.

Barvna lestvica, ki daje smernice za optimalno kombinacijo barve in nizkih ravni akrilamida, se obesi na vidno mesto v prostorih, v katerih osebje pripravlja živila.

DEL B

BLAŽILNI UKREPI, KI JIH UPORABLJAJO NOSILCI ŽIVILSKE DEJAVNOSTI IZ ČLENA 2(3) POLEG BLAŽILNIH UKREPOV IZ DELA A

1.   Splošna zahteva

Nosilci živilske dejavnosti sprejmejo proizvode iz člena 1(2) samo od nosilcev živilske dejavnosti, ki so izvedli vse blažilne ukrepe iz Priloge I.

2.   Pomfrit in drugi narezani (ocvrti) proizvodi iz krompirja

Nosilci živilske dejavnosti:

| — | upoštevajo navodila za skladiščenje, ki jih priskrbijo nosilci živilske dejavnosti ali dobavitelji ali ki so navedena v zadevnih blažilnih ukrepih v Prilogi I; |
| --- | --- |

—

upoštevajo navodila za skladiščenje, ki jih priskrbijo nosilci živilske dejavnosti ali dobavitelji ali ki so navedena v zadevnih blažilnih ukrepih v Prilogi I;

| — | uporabljajo standardne delovne postopke in umerjene cvrtnike, opremljene z računalniško vodenimi kuhinjskimi urami in nastavljene na standardne nastavitve (čas-temperatura); |
| --- | --- |

—

uporabljajo standardne delovne postopke in umerjene cvrtnike, opremljene z računalniško vodenimi kuhinjskimi urami in nastavljene na standardne nastavitve (čas-temperatura);

| — | spremljajo raven akrilamida v končnih proizvodih, da se preveri, ali se z blažilnimi ukrepi ravni akrilamida učinkovito ohranjajo pod referenčnimi ravnmi. |
| --- | --- |

—

spremljajo raven akrilamida v končnih proizvodih, da se preveri, ali se z blažilnimi ukrepi ravni akrilamida učinkovito ohranjajo pod referenčnimi ravnmi.

3.   Pekovski izdelki

Nosilci živilske dejavnosti: spremljajo raven akrilamida v končnih proizvodih, da se preveri, ali se z blažilnimi ukrepi ravni akrilamida učinkovito ohranjajo pod referenčnimi ravnmi.

4.   Kava

Nosilci živilske dejavnosti: zagotovijo, da raven akrilamida v dobavljeni kavi ne presega referenčne ravni iz Priloge IV, vendar ob upoštevanju, da to morda ne bo mogoče pri vseh vrstah kave, odvisno od mešanice in značilnosti praženja. V takih primerih to utemelji dobavitelj.

---

PRILOGA III

ZAHTEVE GLEDE VZORČENJA IN ANALIZE PRI SPREMLJANJU IZ ČLENA 4

I.   Vzorčenje

| 1. | Vzorec je reprezentativen za vzorčeno serijo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nosilci živilske dejavnosti zagotovijo reprezentativno vzorčenje in analizo svojih proizvodov na prisotnost akrilamida, da se preveri učinkovitost blažilnih ukrepov, tj. ali so ravni akrilamida stalno pod referenčnimi ravnmi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nosilci živilske dejavnosti zagotovijo, da se za analizo koncentracije akrilamida odvzame reprezentativni vzorec vsake vrste proizvoda. „Vrsta proizvoda“ zajema skupine proizvodov z istimi ali podobnimi sestavinami, zasnovo recepture, zasnovo postopka in/ali nadzorom priprave, kadar lahko vplivajo na ravni akrilamida v končnem proizvodu. V programih spremljanja se da prednost vrstam proizvodov, ki imajo dokazan potencial za preseganje referenčne ravni, programi pa morajo temeljiti na tveganju, kadar so dodatni blažilni ukrepi izvedljivi. |
| --- | --- |

3.

II.   Analize

| 1. | Nosilci živilske dejavnosti priskrbijo dovolj podatkov za oceno ravni akrilamida in verjetnosti, da bi lahko vrsta proizvoda presegla referenčno raven. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vzorec se analizira v laboratoriju, ki sodeluje v ustreznih programih preskušanja usposobljenosti (ki so skladni z mednarodnim harmoniziranim protokolom za preskušanje usposobljenosti (kemijskih) analitičnih laboratorijev (International Harmonised Protocol for the Proficiency Testing of (Chemical) Analytical Laboratories) (1), kot je bil razvit pod pokroviteljstvom IUPAC/ISO/AOAC) ter uporablja odobrene analitične metode za zaznavanje in kvantifikacijo. Laboratoriji lahko dokažejo, da imajo vzpostavljene notranje postopke nadzora kakovosti. Primer teh so „smernice ISO/AOAC/IUPAC o notranjem nadzoru kakovosti in analitičnih kemijskih laboratorijih“ (ISO/AOAC/IUPAC Guidelines on Internal Quality Control in Analytical Chemistry Laboratories) (2).
  Kadar koli je mogoče, se pravilnost analize oceni z vključevanjem primernih potrjenih referenčnih materialov v analizo. |
| --- | --- |

2.

Kadar koli je mogoče, se pravilnost analize oceni z vključevanjem primernih potrjenih referenčnih materialov v analizo.

| 3. | Analitična metoda, ki se uporablja za analizo akrilamida, mora biti skladna z naslednjimi merili učinkovitosti:






  Parameter | Merilo |
| --- | --- | --- |
| Uporaba | Živila, navedena v tej uredbi |
| Specifičnost | Brez spektralnih interferenc ali vpliva matriksa |
| Terenski slepi vzorec | Pod mejo zaznavnosti (LOD) |
| Ponovljivost (RSDR) | 0,66 krat vrednost RSDR, dobljena s (spremenjeno) Horwitzovo enačbo |
| Obnovljivost (RSDR) | Dobljena s (spremenjeno) Horwitzovo enačbo |
| Izkoristek | 75–110 % |
| Meja zaznavnosti (LOD) | Tri desetine LOQ |
| Meja določljivosti (LOQ) | Za referenčno raven < 125 μg/kg: ≤ dve petini referenčne ravni (ne zahteva pa se, da je nižja od 20 μg/kg)
  Za referenčno raven ≥ 125 μg/kg: ≤ 50 μg/kg |

3.

Parameter

Merilo

Uporaba

Živila, navedena v tej uredbi

Specifičnost

Brez spektralnih interferenc ali vpliva matriksa

Terenski slepi vzorec

Pod mejo zaznavnosti (LOD)

Ponovljivost (RSDR)

0,66 krat vrednost RSDR, dobljena s (spremenjeno) Horwitzovo enačbo

Obnovljivost (RSDR)

Dobljena s (spremenjeno) Horwitzovo enačbo

Izkoristek

75–110 %

Meja zaznavnosti (LOD)

Tri desetine LOQ

Meja določljivosti (LOQ)

Za referenčno raven < 125 μg/kg: ≤ dve petini referenčne ravni (ne zahteva pa se, da je nižja od 20 μg/kg)

Za referenčno raven ≥ 125 μg/kg: ≤ 50 μg/kg

| 4. | Analizo akrilamida je mogoče nadomestiti z merjenjem značilnosti proizvoda (na primer barve) ali parametrov postopka, če je mogoče dokazati statistično korelacijo med značilnostmi proizvoda ali parametri postopka in ravnmi akrilamida. |
| --- | --- |

4.

III.   Pogostnost vzorčenja

| 1. | Nosilci živilske opravijo vzorčenje in analizo za proizvode z znano in dobro nadzorovano ravnjo akrilamida vsaj enkrat letno. Pogostejše vzorčenje in analizo opravijo pri proizvodih, ki imajo potencial za preseganje referenčne ravni, in morata temeljiti na tveganju, kadar so dodatni blažilni ukrepi izvedljivi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Na podlagi te ocene iz točke II.1 opredelijo ustrezno pogostnost analiz za vsako vrsto proizvoda. Ocena se ponovi, če se proizvod ali postopek spremeni tako, da bi se posledično lahko spremenila raven akrilamida v končnem proizvodu. |
| --- | --- |

2.

IV.   Blažilni ukrepi

Če iz izsledkov analize, popravljenih za izkoristek, vendar brez upoštevanja merilne negotovosti, izhaja, da proizvod presega referenčno raven ali da vsebuje višjo raven akrilamida od pričakovane (ob upoštevanju predhodnih analiz, vendar ne presega referenčne ravni), nosilci živilske dejavnosti pregledajo uporabljene blažilne ukrepe in sprejmejo dodatne razpoložljive blažilne ukrepe za zagotovitev, da je raven akrilamida v končnem proizvodu pod referenčno ravnjo. To je treba dokazati z novim reprezentativnim vzorčenjem in analizo po uvedbi dodatnih blažilnih ukrepov.

V.   Obveščanje pristojnih organov

Nosilci živilske dejavnosti na zahtevo pristojnega organa vsako leto dajo na voljo analitske izsledke, pridobljene z analizo, ter opise analiziranih proizvodov. Za proizvode, ki presegajo referenčno raven, se priskrbijo podrobnejši podatki o sprejetih blažilnih ukrepih za znižanje ravni akrilamida pod referenčno raven.

---

(1)  M. Thompson idr., Pure and Applied Chemistry, 2006, 78, str. 145–196.

(2)  Uredila M. Thompson in R. Wood, Pure and Applied Chemistry, 1995, 67, str. 649–666.

---

PRILOGA IV

REFERENČNE RAVNI IZ ČLENA 1(1)

Referenčne ravni za prisotnost akrilamida v živilih iz člena 1(1) so:

| Živilo | Referenčna raven
  [μg/kg] |
| --- | --- |
| Pomfrit (pripravljen za uživanje) | 500 |
| Krompirjev čips iz svežega krompirja in krompirjevega testa
  Krekerji na osnovi krompirja
  Drugi proizvodi iz krompirjevega testa | 750 |
| Mehek kruh | |
| (a) | Kruh na osnovi pšenice |

Živilo

Referenčna raven

[μg/kg]

Pomfrit (pripravljen za uživanje)

500

Krompirjev čips iz svežega krompirja in krompirjevega testa

Krekerji na osnovi krompirja

Drugi proizvodi iz krompirjevega testa

750

Mehek kruh

(a)

Kruh na osnovi pšenice

50

| (b) | Mehek kruh razen kruha na osnovi pšenice |
| --- | --- |

(b)

Mehek kruh razen kruha na osnovi pšenice

100

Žitni kosmiči za zajtrk (razen ovsene kaše)

| — | izdelki iz otrobov in celih žitnih zrn, ekspandirana zrna |
| --- | --- |

—

izdelki iz otrobov in celih žitnih zrn, ekspandirana zrna

300

| — | izdelki na osnovi pšenice in rži (1) |
| --- | --- |

—

izdelki na osnovi pšenice in rži (1)

300

| — | izdelki na osnovi koruze, ovsa, pire, ječmena in riža (1) |
| --- | --- |

—

izdelki na osnovi koruze, ovsa, pire, ječmena in riža (1)

150

Piškoti in oblati

350

Krekerji razen krekerjev na osnovi krompirja

400

Hrustljavi kruh

350

Medenjaki

800

Proizvodi, podobni drugim proizvodom v tej kategoriji

300

Pražena kava

400

Instant kava

850

Kavni nadomestki

| (a) | Kavni nadomestki izključno iz žita |
| --- | --- |

(a)

Kavni nadomestki izključno iz žita

500

| (b) | Kavni nadomestki iz mešanice žita in cikorije |
| --- | --- |

(b)

Kavni nadomestki iz mešanice žita in cikorije

(2)

| (c) | Kavni nadomestki izključno iz cikorije |
| --- | --- |

(c)

Kavni nadomestki izključno iz cikorije

4 000

Hrana za dojenčke, žitne kašice za dojenčke in majhne otroke, razen piškotov in prepečenca (3)

40

Piškoti in prepečenec za dojenčke in majhne otroke (3)

150

---

(1)  Kosmiči, ki ne vsebujejo celih zrn in/ali otrobov. Kategorijo določa žito, ki je prisotno v največji količini.

(2)  Pri referenčni ravni, ki jo je treba uporabiti za kavne nadomestke iz mešanice žita in cikorije, se upošteva sorazmerni delež teh sestavin v končnem proizvodu.

(3)  Kot so opredeljena v Uredbi (EU) št. 609/2013.

---

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/45 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/45

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2159

z dne 20. novembra 2017

o spremembi Uredbe (EU) št. 255/2010 glede nekaterih sklicevanj na določbe ICAO

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (1) in zlasti člena 6(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga k Uredbi Komisije (EU) št. 255/2010 (2) se sklicuje na določbe iz Priloge 11 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Čikaška konvencija), natančneje na 13. izdajo iz julija 2001, ki vključuje spremembo št. 49. Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO) je 10. novembra 2016 spremenila Prilogo 11 k Čikaški konvenciji z vključitvijo spremembe št. 50A. |
| --- | --- |

(1)

Priloga k Uredbi Komisije (EU) št. 255/2010 (2) se sklicuje na določbe iz Priloge 11 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Čikaška konvencija), natančneje na 13. izdajo iz julija 2001, ki vključuje spremembo št. 49. Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO) je 10. novembra 2016 spremenila Prilogo 11 k Čikaški konvenciji z vključitvijo spremembe št. 50A.

| (2) | Priloga k Uredbi (EU) št. 255/2010 se sklicuje tudi na določbe iz dokumenta ICAO „Postopki za navigacijske službe zračnega prometa – Upravljanje zračnega prometa“ (Procedures for Navigation Services – Air Traffic Management) (dokument št. 4444 PANS-ATM), natančneje na 15. izdajo iz leta 2007, ki vključuje spremembo št. 6. ICAO je 10. novembra 2016 spremenila dokument št. 4444 z vključitvijo spremembe št. 7A. |
| --- | --- |

(2)

Priloga k Uredbi (EU) št. 255/2010 se sklicuje tudi na določbe iz dokumenta ICAO „Postopki za navigacijske službe zračnega prometa – Upravljanje zračnega prometa“ (Procedures for Navigation Services – Air Traffic Management) (dokument št. 4444 PANS-ATM), natančneje na 15. izdajo iz leta 2007, ki vključuje spremembo št. 6. ICAO je 10. novembra 2016 spremenila dokument št. 4444 z vključitvijo spremembe št. 7A.

| (3) | Sklicevanja v Uredbi (EU) št. 255/2010 na Prilogo 11 k Čikaški konvenciji in na dokument ICAO št. 4444 bi bilo zdaj treba posodobiti, da bi se upoštevala navedena posodobitev, s čimer bi se državam članicam omogočilo, da izpolnijo svoje mednarodne pravne obveznosti in zagotovijo skladnost z mednarodnim regulativnim okvirom ICAO. |
| --- | --- |

(3)

Sklicevanja v Uredbi (EU) št. 255/2010 na Prilogo 11 k Čikaški konvenciji in na dokument ICAO št. 4444 bi bilo zdaj treba posodobiti, da bi se upoštevala navedena posodobitev, s čimer bi se državam članicam omogočilo, da izpolnijo svoje mednarodne pravne obveznosti in zagotovijo skladnost z mednarodnim regulativnim okvirom ICAO.

| (4) | Uredbo (EU) št. 255/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EU) št. 255/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Točki 1 in 2 v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 255/2010 se nadomestita z naslednjim:

| „1. | Odstavek 3.7.5 poglavja 3 (Upravljanje pretoka zračnega prometa (Air Traffic Flow Management)) Priloge 11 k Čikaški konvenciji – Storitve zračnega prometa (Air Traffic Services) (14. izdaja, julij 2016, ki vključuje spremembo št. 50A). |
| --- | --- |

„1.

Odstavek 3.7.5 poglavja 3 (Upravljanje pretoka zračnega prometa (Air Traffic Flow Management)) Priloge 11 k Čikaški konvenciji – Storitve zračnega prometa (Air Traffic Services) (14. izdaja, julij 2016, ki vključuje spremembo št. 50A).

| 2. | Poglavje 3 (Upravljanje zmogljivosti sistema ATS in pretoka zračnega prometa (ATS system capacity and air traffic flow management)) dokumenta ICAO št. 4444, Postopki za navigacijske službe zračnega pometa – Upravljanje zračnega prometa (Procedures for Air Navigation Services – Air Traffic Management) (PANS-ATM) (16. izdaja, 2016, ki vključuje spremembo št. 7A).“. |
| --- | --- |

2.

Poglavje 3 (Upravljanje zmogljivosti sistema ATS in pretoka zračnega prometa (ATS system capacity and air traffic flow management)) dokumenta ICAO št. 4444, Postopki za navigacijske službe zračnega pometa – Upravljanje zračnega prometa (Procedures for Air Navigation Services – Air Traffic Management) (PANS-ATM) (16. izdaja, 2016, ki vključuje spremembo št. 7A).“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. novembra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 96, 31.3.2004, str. 20.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 255/2010 z dne 25. marca 2010 o določitvi skupnih pravil za upravljanje pretoka zračnega prometa (UL L 80, 26.3.2010, str. 10).

2

---

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/47

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2160

z dne 20. novembra 2017

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1079/2012 glede nekaterih sklicevanj na določbe ICAO

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti) (1) in zlasti člena 3(5) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za enotno evropsko nebo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Točka 3 Priloge II k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1079/2012 (2) se sklicuje na določbe iz dokumenta Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) „Postopki za navigacijske službe zračnega prometa – Upravljanje zračnega prometa“ (Procedures for Navigation Services – Air Traffic Management) (dokument št. 4444 PANS-ATM), natančneje na 15. izdajo iz leta 2007, ki vključuje spremembo št. 6. ICAO je 10. novembra 2016 spremenila dokument št. 4444 z vključitvijo spremembe št. 7A. |
| --- | --- |

(1)

Točka 3 Priloge II k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1079/2012 (2) se sklicuje na določbe iz dokumenta Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) „Postopki za navigacijske službe zračnega prometa – Upravljanje zračnega prometa“ (Procedures for Navigation Services – Air Traffic Management) (dokument št. 4444 PANS-ATM), natančneje na 15. izdajo iz leta 2007, ki vključuje spremembo št. 6. ICAO je 10. novembra 2016 spremenila dokument št. 4444 z vključitvijo spremembe št. 7A.

| (2) | Sklice v Izvedbeni uredbi (EU) št. 1079/2012 na dokument št. 4444 bi bilo zdaj treba posodobiti, da bi se upoštevala navedena posodobitev, s čimer bi se državam članicam omogočilo, da izpolnijo svoje mednarodne pravne obveznosti in zagotovijo skladnost z mednarodnim regulativnim okvirom ICAO. |
| --- | --- |

(2)

Sklice v Izvedbeni uredbi (EU) št. 1079/2012 na dokument št. 4444 bi bilo zdaj treba posodobiti, da bi se upoštevala navedena posodobitev, s čimer bi se državam članicam omogočilo, da izpolnijo svoje mednarodne pravne obveznosti in zagotovijo skladnost z mednarodnim regulativnim okvirom ICAO.

| (3) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 1079/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 1079/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Točka 3 v Prilogi II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1079/2012 se nadomesti z naslednjim:

| „3. | Oddelek 12.3.1.5, ‚Razmik med kanali 8,33 kHz‘ dokument ICAO št. 4444 PANS–ATM (16. izdaja – 2016, ki vključuje spremembo št. 7A).“. |
| --- | --- |

„3.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. novembra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 96, 31.3.2004, str. 26.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1079/2012 z dne 16. novembra 2012 o zahtevah glede razmika med govornimi kanali za enotno evropsko nebo (UL L 320, 17.11.2012, str. 14).

2

---

SKLEPI

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/48

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2017/2161

z dne 20. novembra 2017

o spremembi Sklepa 2014/486/SZVP o svetovalni misiji Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. julija 2014 sprejel Sklep 2014/486/SZVP (1) o svetovalni misiji Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. julija 2014 sprejel Sklep 2014/486/SZVP (1) o svetovalni misiji Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine).

| (2) | Svet je 3. decembra 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/2249 (2), s katerim je podaljšal mandat EUAM Ukraine do 30. novembra 2017 in zanjo določil referenčni finančni znesek do 30. novembra 2016. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 3. decembra 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/2249 (2), s katerim je podaljšal mandat EUAM Ukraine do 30. novembra 2017 in zanjo določil referenčni finančni znesek do 30. novembra 2016.

| (3) | S Sklepom Sveta (SZVP) 2016/712 (3) je bil prilagojen referenčni finančni znesek za obdobje do 30. novembra 2016, s Sklepom Sveta (SZVP) 2016/2083 (4) pa je bil določen referenčni finančni znesek za obdobje od 1. decembra 2016 do 30. novembra 2017. |
| --- | --- |

(3)

S Sklepom Sveta (SZVP) 2016/712 (3) je bil prilagojen referenčni finančni znesek za obdobje do 30. novembra 2016, s Sklepom Sveta (SZVP) 2016/2083 (4) pa je bil določen referenčni finančni znesek za obdobje od 1. decembra 2016 do 30. novembra 2017.

| (4) | Na podlagi strateškega pregleda za leto 2017 bi bilo treba EUAM Ukraine podaljšati do 31. maja 2019. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi strateškega pregleda za leto 2017 bi bilo treba EUAM Ukraine podaljšati do 31. maja 2019.

| (5) | Za obdobje od 1. decembra 2017 do 31. maja 2019 bi bilo treba določiti referenčni finančni znesek. |
| --- | --- |

(5)

Za obdobje od 1. decembra 2017 do 31. maja 2019 bi bilo treba določiti referenčni finančni znesek.

| (6) | Sklep 2014/486/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Sklep 2014/486/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | EUAM Ukraine se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe – |
| --- | --- |

(7)

EUAM Ukraine se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2014/486/SZVP se spremeni:

| (1) | v členu 14 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUAM Ukraine, do 30. novembra 2014 znaša 2 680 000 EUR.
  Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUAM Ukraine, za obdobje od 1. decembra 2014 do 30. novembra 2015 znaša 13 100 000 EUR.
  Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUAM Ukraine, za obdobje od 1. decembra 2015 do 30. novembra 2016 znaša 17 670 000 EUR.
  Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUAM Ukraine, za obdobje od 1. decembra 2016 do 30. novembra 2017 znaša 20 800 000 EUR.
  Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUAM Ukraine, za obdobje od 1. decembra 2017 do 31. maja 2019 znaša 31 956 069,20 EUR.
  Referenčni finančni znesek za poznejša obdobja določi Svet.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 14 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUAM Ukraine, do 30. novembra 2014 znaša 2 680 000 EUR.

Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUAM Ukraine, za obdobje od 1. decembra 2014 do 30. novembra 2015 znaša 13 100 000 EUR.

Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUAM Ukraine, za obdobje od 1. decembra 2015 do 30. novembra 2016 znaša 17 670 000 EUR.

Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUAM Ukraine, za obdobje od 1. decembra 2016 do 30. novembra 2017 znaša 20 800 000 EUR.

Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUAM Ukraine, za obdobje od 1. decembra 2017 do 31. maja 2019 znaša 31 956 069,20 EUR.

Referenčni finančni znesek za poznejša obdobja določi Svet.“;

| (2) | v členu 19 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Uporablja se do 31. maja 2019.“ |
| --- | --- |

(2)

v členu 19 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Uporablja se do 31. maja 2019.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 1. decembra 2017.

V Bruslju, 20. novembra 2017

Za Svet

Predsednica

M. REPS

---

(1)  Sklep Sveta 2014/486/SZVP z dne 22. julija 2014 o svetovalni misiji Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) (UL L 217, 23.7.2014, str. 42).

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/2249 z dne 3. decembra 2015 o spremembi Sklepa 2014/486/SZVP o svetovalni misiji Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) (UL L 318, 4.12.2015, str. 38).

2

(3)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/712 z dne 12. maja 2016 o spremembi Sklepa 2014/486/SZVP o svetovalni misiji Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) (UL L 125, 13.5.2016, str. 11).

3

(4)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/2083 z dne 28. novembra 2016 o spremembi Sklepa 2014/486/SZVP o svetovalni misiji Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) (UL L 321, 29.11.2016, str. 55).

4

---

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/50

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2017/2162

z dne 20. novembra 2017

o spremembi Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. maja 2013 sprejel Sklep 2013/233/SZVP (1), s katerim je ustanovil misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. maja 2013 sprejel Sklep 2013/233/SZVP (1), s katerim je ustanovil misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya).

| (2) | Svet je 17. julija 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/1342 (2), s katerim je bil mandat misije EUBAM Libya podaljšan do 31. decembra 2018 in referenčni finančni znesek zagotovljen do 30. novembra 2017. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 17. julija 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/1342 (2), s katerim je bil mandat misije EUBAM Libya podaljšan do 31. decembra 2018 in referenčni finančni znesek zagotovljen do 30. novembra 2017.

| (3) | Sklep 2013/233/SZVP bi bilo treba spremeniti, da se zagotovi referenčni finančni znesek za obdobje od 1. decembra 2017 do 31. decembra 2018. |
| --- | --- |

(3)

Sklep 2013/233/SZVP bi bilo treba spremeniti, da se zagotovi referenčni finančni znesek za obdobje od 1. decembra 2017 do 31. decembra 2018.

| (4) | Misija EUBAM Libya se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije, kot so določeni v členu 21 Pogodbe – |
| --- | --- |

(4)

Misija EUBAM Libya se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije, kot so določeni v členu 21 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V členu 13(1) Sklepa 2013/233/SZVP se doda naslednji pododstavek:

„Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUBAM Libya v obdobju od 1. decembra 2017 do 31. decembra 2018, je 31 200 000,00 EUR.“.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 1. decembra 2017.

V Bruslju, 20. novembra 2017

Za Svet

Predsednica

M. REPS

---

(1)  Sklep Sveta 2013/233/SZVP z dne 22. maja 2013 o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (UL L 138, 24.5.2013, str. 15).

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/1342 z dne 17. julija 2017 o spremembi in podaljšanju Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (UL L 185, 18.7.2017, str. 60).

2

---

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/51

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2017/2163

z dne 20. novembra 2017

o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/145/SZVP z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (1), in zlasti člena 3(1) Sklepa,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 17. marca 2014 sprejel Sklep 2014/145/SZVP. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 17. marca 2014 sprejel Sklep 2014/145/SZVP.

| (2) | Svet meni, da bi bilo treba zaradi guvernerskih volitev, ki jih je v nezakonito priključenem mestu Sevastopol 10. septembra 2017 organizirala Ruska federacija, na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge k Sklepu 2014/145/SZVP, dodati eno osebo. |
| --- | --- |

(2)

Svet meni, da bi bilo treba zaradi guvernerskih volitev, ki jih je v nezakonito priključenem mestu Sevastopol 10. septembra 2017 organizirala Ruska federacija, na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge k Sklepu 2014/145/SZVP, dodati eno osebo.

| (3) | Prilogo k Sklepu 2014/145/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo k Sklepu 2014/145/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Oseba s seznama iz Priloge k temu sklepu se doda na seznam iz Priloge k Sklepu 2014/145/SZVP.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 20. novembra 2017

Za Svet

Predsednica

M. REPS

---

(1)  
  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

1

---

PRILOGA

Seznam oseb iz člena 1

| | Ime | Podatki o istovetnosti | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „161. | Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV
  (Дмитрий Владимирович Овсянников) | Datum rojstva: 21.2.1977
  Kraj rojstva: Omsk, ZSSR | ‚Guverner Sevastopola‘.
  Ovsyannikov je bil na volitvah, ki jih je 10. septembra 2017 v nezakonito priključenem mestu Sevastopol organizirala Ruska federacija, izvoljen za ‚guvernerja Sevastopola‘.
  Predsednik Putin ga je 28. julija 2016 imenoval za vršilca dolžnosti guvernerja Sevastopola. V tej funkciji si je prizadeval za nadaljnjo integracijo nezakonito priključenega Krimskega polotoka v Rusko federacijo, in je s tem odgovoren za dejavno podpiranje ali izvajanje ukrepov ali politik, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.
  Leta 2017 je dal več javnih izjav v podporo nezakoniti priključitvi Krima in Sevastopola, javne izjave je dal tudi na dan obletnice nezakonitega ‚krimskega referenduma‘. Počastil je veterane t. i. ‚samoobrambnih enot‘, ki so ruskim silam pomagale pri nezakoniti priključitvi Krimskega polotoka Ruski federaciji ter pozival, da Sevastopol postane južna prestolnica Ruske federacije. | 21.11.2017“ |

Ime

Podatki o istovetnosti

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

„161.

Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV

(Дмитрий Владимирович Овсянников)

Datum rojstva: 21.2.1977

Kraj rojstva: Omsk, ZSSR

‚Guverner Sevastopola‘.

Ovsyannikov je bil na volitvah, ki jih je 10. septembra 2017 v nezakonito priključenem mestu Sevastopol organizirala Ruska federacija, izvoljen za ‚guvernerja Sevastopola‘.

Predsednik Putin ga je 28. julija 2016 imenoval za vršilca dolžnosti guvernerja Sevastopola. V tej funkciji si je prizadeval za nadaljnjo integracijo nezakonito priključenega Krimskega polotoka v Rusko federacijo, in je s tem odgovoren za dejavno podpiranje ali izvajanje ukrepov ali politik, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

Leta 2017 je dal več javnih izjav v podporo nezakoniti priključitvi Krima in Sevastopola, javne izjave je dal tudi na dan obletnice nezakonitega ‚krimskega referenduma‘. Počastil je veterane t. i. ‚samoobrambnih enot‘, ki so ruskim silam pomagale pri nezakoniti priključitvi Krimskega polotoka Ruski federaciji ter pozival, da Sevastopol postane južna prestolnica Ruske federacije.

21.11.2017“

---

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/53

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/2164

z dne 17. novembra 2017

o potrditvi prostovoljnega sistema „RTRS EU RED“ za dokazovanje skladnosti s trajnostnimi merili iz direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES in 2009/28/ES

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive Sveta 93/12/EGS (1) in zlasti drugega pododstavka člena 7c(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (2) in zlasti drugega pododstavka člena 18(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člena 7b in 7c ter Priloga IV k Direktivi 98/70/ES ter člena 17 in 18 ter Priloga V k Direktivi 2009/28/ES določajo podobna trajnostna merila za biogoriva in tekoča biogoriva ter podobne postopke za preverjanje skladnosti biogoriv in tekočih biogoriv z navedenimi merili. |
| --- | --- |

(1)

Člena 7b in 7c ter Priloga IV k Direktivi 98/70/ES ter člena 17 in 18 ter Priloga V k Direktivi 2009/28/ES določajo podobna trajnostna merila za biogoriva in tekoča biogoriva ter podobne postopke za preverjanje skladnosti biogoriv in tekočih biogoriv z navedenimi merili.

| (2) | Kadar se biogoriva in tekoča biogoriva upoštevajo za namene iz člena 17(1)(a), (b) in (c) Direktive 2009/28/ES, bi morale države članice od gospodarskih subjektov zahtevati, da dokažejo skladnost biogoriv in tekočih biogoriv s trajnostnimi merili iz člena 17(2) do (5) navedene direktive. |
| --- | --- |

(2)

Kadar se biogoriva in tekoča biogoriva upoštevajo za namene iz člena 17(1)(a), (b) in (c) Direktive 2009/28/ES, bi morale države članice od gospodarskih subjektov zahtevati, da dokažejo skladnost biogoriv in tekočih biogoriv s trajnostnimi merili iz člena 17(2) do (5) navedene direktive.

| (3) | Komisija lahko odloči, da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi, ki določajo standarde za proizvodnjo proizvodov iz biomase, vsebujejo točne podatke za namene člena 17(2) Direktive 2009/28/ES in/ali dokazujejo, da so pošiljke biogoriva ali tekočega biogoriva skladne s trajnostnimi merili iz člena 17(3), (4) in (5) in/ali da noben material ni bil namerno spremenjen ali odložen, na podlagi česar bi pošiljka ali njen del spadala v Prilogo IX. Če gospodarski subjekt predloži dokaz ali podatke, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je potrdila Komisija, v okviru sklepa o potrditvi, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati dodatnih dokazil o skladnosti s trajnostnimi merili. |
| --- | --- |

(3)

Komisija lahko odloči, da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi, ki določajo standarde za proizvodnjo proizvodov iz biomase, vsebujejo točne podatke za namene člena 17(2) Direktive 2009/28/ES in/ali dokazujejo, da so pošiljke biogoriva ali tekočega biogoriva skladne s trajnostnimi merili iz člena 17(3), (4) in (5) in/ali da noben material ni bil namerno spremenjen ali odložen, na podlagi česar bi pošiljka ali njen del spadala v Prilogo IX. Če gospodarski subjekt predloži dokaz ali podatke, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je potrdila Komisija, v okviru sklepa o potrditvi, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati dodatnih dokazil o skladnosti s trajnostnimi merili.

| (4) | Prošnja za potrditev, da prostovoljni sistem „RTRS EU RED“ dokazuje, da so pošiljke biogoriva skladne s trajnostnimi merili iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES, je bila Komisiji prvič predložena 14. junija 2017. Sistem, ki ima sedež na naslovu Ciudad de la Paz 353, PISO3 OF 307. C1426AGE Buenos Aires, Argentina, zajema biogoriva, proizvedena iz soje. Dokumenti potrjenega sistema bi morali biti na voljo na platformi za preglednost, vzpostavljeni v skladu z Direktivo 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(4)

Prošnja za potrditev, da prostovoljni sistem „RTRS EU RED“ dokazuje, da so pošiljke biogoriva skladne s trajnostnimi merili iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES, je bila Komisiji prvič predložena 14. junija 2017. Sistem, ki ima sedež na naslovu Ciudad de la Paz 353, PISO3 OF 307. C1426AGE Buenos Aires, Argentina, zajema biogoriva, proizvedena iz soje. Dokumenti potrjenega sistema bi morali biti na voljo na platformi za preglednost, vzpostavljeni v skladu z Direktivo 2009/28/ES.

| (5) | Komisija je v oceni prostovoljnega sistema „RTRS EU RED“ ugotovila, da ta ustrezno upošteva trajnostna merila iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES ter uporablja metodo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 7c(1) Direktive 98/70/ES in člena 18(1) Direktive 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v oceni prostovoljnega sistema „RTRS EU RED“ ugotovila, da ta ustrezno upošteva trajnostna merila iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES ter uporablja metodo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 7c(1) Direktive 98/70/ES in člena 18(1) Direktive 2009/28/ES.

| (6) | Ocena prostovoljnega sistema „RTRS EU RED“ je pokazala, da dosega ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter izpolnjuje metodološke zahteve iz Priloge IV k Direktivi 98/70/ES in Priloge V k Direktivi 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(6)

Ocena prostovoljnega sistema „RTRS EU RED“ je pokazala, da dosega ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter izpolnjuje metodološke zahteve iz Priloge IV k Direktivi 98/70/ES in Priloge V k Direktivi 2009/28/ES.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnost biogoriv in tekočih biogoriv – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnost biogoriv in tekočih biogoriv –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sistem „RTRS EU RED“ (v nadaljnjem besedilu: sistem), ki je bil Komisiji predložen v potrditev 14. junija 2017, dokazuje, da so pošiljke biogoriv in tekočih biogoriv, proizvedenih v skladu s standardi za proizvodnjo biogoriv in tekočih biogoriv, ki so določeni v okviru sistema, skladne s trajnostnimi merili iz člena 7b(3), (4) in (5) Direktive 98/70/ES ter člena 17(3), (4) in (5) Direktive 2009/28/ES.

Sistem vsebuje tudi točne podatke za namene člena 17(2) Direktive 2009/28/ES in člena 7b(2) Direktive 98/70/ES.

Člen 2

Če se vsebina tega sistema, kakor je bil Komisiji predložen v potrditev 14. junija 2017, spremeni na način, ki bi lahko vplival na podlago tega sklepa, se o takih spremembah nemudoma obvesti Komisijo. Komisija oceni spremembe, o katerih je bila obveščena, in odloči, ali sistem še vedno zadostno upošteva trajnostna merila, za katera je bil potrjen.

Člen 3

Komisija lahko razveljavi ta sklep med drugim v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za odločilne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov; |
| --- | --- |

(a)

če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za odločilne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov;

| (b) | če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil na podlagi člena 7c(6) Direktive 98/70/ES in člena 18(6) Direktive 2009/28/ES; |
| --- | --- |

(b)

če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil na podlagi člena 7c(6) Direktive 98/70/ES in člena 18(6) Direktive 2009/28/ES;

| (c) | če sistem ne uporablja standardov neodvisne revizije, določenih v izvedbenih aktih iz tretjega pododstavka člena 7c(5) Direktive 98/70/ES in tretjega pododstavka člena 18(5) Direktive 2009/28/ES, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za odločilne za nadaljnjo veljavnost potrditve. |
| --- | --- |

(c)

če sistem ne uporablja standardov neodvisne revizije, določenih v izvedbenih aktih iz tretjega pododstavka člena 7c(5) Direktive 98/70/ES in tretjega pododstavka člena 18(5) Direktive 2009/28/ES, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za odločilne za nadaljnjo veljavnost potrditve.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se do 12. decembra 2022.

V Bruslju, 17. novembra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 350, 28.12.1998, str. 58.

1

(2)  
  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

2

---

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/55

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/2165

z dne 17. novembra 2017

o odobritvi načrta za izkoreninjenje afriške prašičje kuge pri divjih prašičih na nekaterih območjih Češke republike

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 7536)

(Besedilo v češkem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/60/ES z dne 27. junija 2002 o določitvi posebnih ukrepov za nadzor nad afriško prašičjo kugo in o spremembi Direktive 92/119/EGS v zvezi z nalezljivo ohromelostjo prašičev in afriško prašičjo kugo (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 16(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2002/60/ES določa minimalne ukrepe Unije za nadzor nad afriško prašičjo kugo, vključno s tistimi, ki se uporabljajo v primeru potrditve primera afriške prašičje kuge pri divjih prašičih. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2002/60/ES določa minimalne ukrepe Unije za nadzor nad afriško prašičjo kugo, vključno s tistimi, ki se uporabljajo v primeru potrditve primera afriške prašičje kuge pri divjih prašičih.

| (2) | Leta 2017 je Češka republika uradno obvestila Komisijo o primerih afriške prašičje kuge pri divjih prašičih in sprejela ukrepe za nadzor bolezni v skladu z Direktivo 2002/60/ES. |
| --- | --- |

(2)

Leta 2017 je Češka republika uradno obvestila Komisijo o primerih afriške prašičje kuge pri divjih prašičih in sprejela ukrepe za nadzor bolezni v skladu z Direktivo 2002/60/ES.

| (3) | Glede na epidemiološke razmere in v skladu z Direktivo 2002/60/ES je Češka republika Komisiji predložila načrt za izkoreninjenje afriške prašičje kuge (v nadaljnjem besedilu: načrt za izkoreninjenje). |
| --- | --- |

(3)

Glede na epidemiološke razmere in v skladu z Direktivo 2002/60/ES je Češka republika Komisiji predložila načrt za izkoreninjenje afriške prašičje kuge (v nadaljnjem besedilu: načrt za izkoreninjenje).

| (4) | Za določitev ustreznih nadzornih ukrepov za zdravje živali in preprečitev nadaljnjega širjenja navedene bolezni je bil v Prilogi k Izvedbenemu sklepu Komisije 2014/709/EU (2) vzpostavljen seznam Unije območij visokega tveganja. Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU je bila nedavno spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2017/1850 (3), tako da med drugim upošteva nedavne primere afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v Češki republiki, dela I in II navedene priloge pa zdaj vključujeta okužena območja v Češki republiki. |
| --- | --- |

(4)

Za določitev ustreznih nadzornih ukrepov za zdravje živali in preprečitev nadaljnjega širjenja navedene bolezni je bil v Prilogi k Izvedbenemu sklepu Komisije 2014/709/EU (2) vzpostavljen seznam Unije območij visokega tveganja. Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU je bila nedavno spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2017/1850 (3), tako da med drugim upošteva nedavne primere afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v Češki republiki, dela I in II navedene priloge pa zdaj vključujeta okužena območja v Češki republiki.

| (5) | Komisija je pregledala načrt za izkoreninjenje in ugotovila, da izpolnjuje zahteve iz člena 16 Direktive 2002/60/ES. Zato bi bilo treba načrt za izkoreninjenje ustrezno odobriti. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je pregledala načrt za izkoreninjenje in ugotovila, da izpolnjuje zahteve iz člena 16 Direktive 2002/60/ES. Zato bi bilo treba načrt za izkoreninjenje ustrezno odobriti.

| (6) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Načrt, ki ga je Češka republika 24. oktobra 2017 predložila za izkoreninjenje afriške prašičje kuge iz populacij divjih prašičev na okuženih območjih navedene države članice, se odobri.

Člen 2

Češka republika uveljavi zakone in druge predpise, potrebne za izvajanje načrta za izkoreninjenje iz člena 1, do 1. decembra 2017.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Češko republiko.

V Bruslju, 17. novembra 2017

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 192, 20.7.2002, str. 27.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU z dne 9. oktobra 2014 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah in razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/178/EU (UL L 295, 11.10.2014, str. 63).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/1850 z dne 11. oktobra 2017 o spremembi Izvedbenega sklepa 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (UL L 264, 13.10.2017, str. 7).

3

---

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/57

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/2166

z dne 17. novembra 2017

o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 7540)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2) in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (3), ter zlasti člena 4(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU (4) določa nadzorne ukrepe za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah. V delih I do IV Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu so nekatera območja zadevnih držav članic razmejena in navedena po različni stopnji tveganja zaradi epidemioloških razmer glede navedene bolezni. Navedeni seznam vključuje nekatera območja v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU (4) določa nadzorne ukrepe za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah. V delih I do IV Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu so nekatera območja zadevnih držav članic razmejena in navedena po različni stopnji tveganja zaradi epidemioloških razmer glede navedene bolezni. Navedeni seznam vključuje nekatera območja v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem.

| (2) | Septembra in oktobra 2017 je bilo ugotovljenih nekaj primerov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v občini Kuldīga v Latviji, okraju Jurbarko v Litvi in v občinah Bargłów Kościelny, Płaska, Sejny in Stary Brus na Poljskem na območjih, ki so trenutno navedena v delu I Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU. Ti primeri pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi moralo biti odraženo v Prilogi k navedenemu izvedbenemu sklepu. |
| --- | --- |

(2)

Septembra in oktobra 2017 je bilo ugotovljenih nekaj primerov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v občini Kuldīga v Latviji, okraju Jurbarko v Litvi in v občinah Bargłów Kościelny, Płaska, Sejny in Stary Brus na Poljskem na območjih, ki so trenutno navedena v delu I Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU. Ti primeri pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi moralo biti odraženo v Prilogi k navedenemu izvedbenemu sklepu.

| (3) | Septembra in oktobra 2017 je bilo ugotovljenih nekaj primerov afriške prašičje kuge pri domačih prašičih v občini Lääne-Nigula v Estoniji, v občini Nereta v Latviji, v okraju Anykščių in občini Kavarsko v Litvi ter v občini Lipsk na Poljskem. Ti izbruhi so se pojavili na območjih, ki so trenutno navedena v delih I in II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU. Ti izbruhi pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi moralo biti odraženo v Prilogi k navedenemu izvedbenemu sklepu. |
| --- | --- |

(3)

Septembra in oktobra 2017 je bilo ugotovljenih nekaj primerov afriške prašičje kuge pri domačih prašičih v občini Lääne-Nigula v Estoniji, v občini Nereta v Latviji, v okraju Anykščių in občini Kavarsko v Litvi ter v občini Lipsk na Poljskem. Ti izbruhi so se pojavili na območjih, ki so trenutno navedena v delih I in II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU. Ti izbruhi pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi moralo biti odraženo v Prilogi k navedenemu izvedbenemu sklepu.

| (4) | Od oktobra 2016 ni bilo sporočenih izbruhov afriške prašičje kuge pri domačih prašičih na določenih območjih Latvije, ki so trenutno navedena v delu III navedene priloge. Poleg tega je bil zadovoljivo uveden nadzor ukrepov za biološko zaščito na gospodarstvih na navedenih območjih na podlagi nacionalnih programov za biološko zaščito, ki so namenjeni preprečevanju širjenja navedenega virusa. Ta dejstva kažejo na izboljšanje epidemioloških razmer v Latviji. |
| --- | --- |

(4)

Od oktobra 2016 ni bilo sporočenih izbruhov afriške prašičje kuge pri domačih prašičih na določenih območjih Latvije, ki so trenutno navedena v delu III navedene priloge. Poleg tega je bil zadovoljivo uveden nadzor ukrepov za biološko zaščito na gospodarstvih na navedenih območjih na podlagi nacionalnih programov za biološko zaščito, ki so namenjeni preprečevanju širjenja navedenega virusa. Ta dejstva kažejo na izboljšanje epidemioloških razmer v Latviji.

| (5) | Od julija 2017 ni bilo sporočenih izbruhov afriške prašičje kuge pri domačih prašičih na določenih območjih Litve, ki so trenutno navedena v delu III navedene priloge in na katerih ni nobenih nekomercialnih gospodarstev s prašiči. Poleg tega je bil zadovoljivo uveden nadzor ukrepov za biološko zaščito na gospodarstvih na navedenih območjih. Ta dejstva kažejo na izboljšanje epidemioloških razmer v Litvi. |
| --- | --- |

(5)

Od julija 2017 ni bilo sporočenih izbruhov afriške prašičje kuge pri domačih prašičih na določenih območjih Litve, ki so trenutno navedena v delu III navedene priloge in na katerih ni nobenih nekomercialnih gospodarstev s prašiči. Poleg tega je bil zadovoljivo uveden nadzor ukrepov za biološko zaščito na gospodarstvih na navedenih območjih. Ta dejstva kažejo na izboljšanje epidemioloških razmer v Litvi.

| (6) | Pri oceni tveganja za zdravje živali, ki ga pomeni novo stanje bolezni v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem, bi bilo treba upoštevati razvoj trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v okuženih populacijah domačih in divjih prašičev v Uniji. Da bi osredotočili nadzorne ukrepe za zdravje živali iz Izvedbenega sklepa 2014/709/EU in preprečili nadaljnje širjenje afriške prašičje kuge ob hkratnem preprečevanju morebitnih nepotrebnih motenj za trgovino v Uniji in tudi v izogib neupravičenim omejitvam trgovine v tretjih državah, bi bilo treba seznam Unije z območji, za katera veljajo nadzorni ukrepi za zdravje živali, iz Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu spremeniti, da bi se upoštevale spremembe epidemioloških razmer v zvezi z navedeno boleznijo v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem. |
| --- | --- |

(6)

Pri oceni tveganja za zdravje živali, ki ga pomeni novo stanje bolezni v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem, bi bilo treba upoštevati razvoj trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v okuženih populacijah domačih in divjih prašičev v Uniji. Da bi osredotočili nadzorne ukrepe za zdravje živali iz Izvedbenega sklepa 2014/709/EU in preprečili nadaljnje širjenje afriške prašičje kuge ob hkratnem preprečevanju morebitnih nepotrebnih motenj za trgovino v Uniji in tudi v izogib neupravičenim omejitvam trgovine v tretjih državah, bi bilo treba seznam Unije z območji, za katera veljajo nadzorni ukrepi za zdravje živali, iz Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu spremeniti, da bi se upoštevale spremembe epidemioloških razmer v zvezi z navedeno boleznijo v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem.

| (7) | Zato bi bilo treba območja, prizadeta z nedavnimi primeri afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v Litvi, Latviji in na Poljskem, ki so trenutno navedena v delu I Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU, zdaj navesti v delu II navedene priloge. |
| --- | --- |

(7)

Zato bi bilo treba območja, prizadeta z nedavnimi primeri afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v Litvi, Latviji in na Poljskem, ki so trenutno navedena v delu I Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU, zdaj navesti v delu II navedene priloge.

| (8) | Poleg tega bi bilo treba območja, prizadeta z nedavnimi izbruhi afriške prašičje kuge pri domačih prašičih v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem, ki so trenutno navedena v delih I in II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU, zdaj navesti v delu III navedene priloge. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega bi bilo treba območja, prizadeta z nedavnimi izbruhi afriške prašičje kuge pri domačih prašičih v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem, ki so trenutno navedena v delih I in II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU, zdaj navesti v delu III navedene priloge.

| (9) | Poleg tega bi bilo treba posebna območja Latvije, ki so trenutno navedena v delu III Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU, kjer ni bilo nedavno sporočenih izbruhov afriške prašičje kuge, zdaj navesti v delu II navedene priloge. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega bi bilo treba posebna območja Latvije, ki so trenutno navedena v delu III Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU, kjer ni bilo nedavno sporočenih izbruhov afriške prašičje kuge, zdaj navesti v delu II navedene priloge.

| (10) | Prilogo k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Prilogo k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 17. novembra 2017

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  
  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU z dne 9. oktobra 2014 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah in razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/178/EU (UL L 295, 11.10.2014, str. 63).

4

---

PRILOGA

Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA

DEL I

1.   Češka

Naslednja območja na Češkem:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín. |
| --- | --- |

—

okres Vsetín.

2.   Estonija

Naslednja območja v Estoniji:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Latvija

Naslednja območja v Latviji:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Auces novada Bēnes, Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta, |
| --- | --- |

—

Auces novada Bēnes, Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta,

| — | Dobeles novada Penkules pagasts, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Penkules pagasts,

| — | Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Gudenieku, Turlavas, Kurmāles, Snēpeles, Laidu pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Gudenieku, Turlavas, Kurmāles, Snēpeles, Laidu pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | Rundāles novada Svitenes un Viesturu pagasts, |
| --- | --- |

—

Rundāles novada Svitenes un Viesturu pagasts,

| — | Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

4.   Litva

Naslednja območja v Litvi:

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto Jurbarkų ir Viešvilės seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 146, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto Jurbarkų ir Viešvilės seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 146,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr A1, Ariogalos miesto, Betygalos seniūnijos, Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto, Šiluvos ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr A1, Ariogalos miesto, Betygalos seniūnijos, Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto, Šiluvos ir Viduklės seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

5.   Poljska

Naslednja območja na Poljskem:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim,

| gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim,

| gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim. |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim.

| w województwie podlaskim:





  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| gminy Augustów z miastem Augustów, Nowinka i część gminy Sztabin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 664 w powiecie augustowskim; |
| --- |

gminy Augustów z miastem Augustów, Nowinka i część gminy Sztabin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 664 w powiecie augustowskim;

| gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim, |
| --- |

gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat miejski Suwałki. |
| --- |

powiat miejski Suwałki.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim, |
| --- |

gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim,

| powiat ostrowski. |
| --- |

powiat ostrowski.

| w województwie lubelskim:





  gminy Cyców, Ludwin i Puchaczów w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Cyców, Ludwin i Puchaczów w powiecie łęczyńskim,

| gminy Borki, Czemierniki, miasto Radzyń Podlaski i Ulan-Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, miasto Radzyń Podlaski i Ulan-Majorat w powiecie radzyńskim,

| gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów |
| --- |

gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów

| w powiecie lubartowskim. |
| --- |

w powiecie lubartowskim.

DEL II

1.   Češka

Naslednja območja na Češkem:

| — | okres Zlín. |
| --- | --- |

—

okres Zlín.

2.   Estonija

Naslednja območja v Estoniji:

| — | Haapsalu linn, |
| --- | --- |

—

Haapsalu linn,

| — | Hanila vald, |
| --- | --- |

—

Hanila vald,

| — | Harju maakond, |
| --- | --- |

—

Harju maakond,

| — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond,

| — | Jõgeva maakond, |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond,

| — | Järva maakond, |
| --- | --- |

—

Järva maakond,

| — | Kihelkonna vald, |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald,

| — | Kullamaa vald, |
| --- | --- |

—

Kullamaa vald,

| — | Kuressaare linn, |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn,

| — | Lääne-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Lääne-Viru maakond,

| — | Lääne-Saare vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79),

| — | Lihula vald, |
| --- | --- |

—

Lihula vald,

| — | Martna vald, |
| --- | --- |

—

Martna vald,

| — | Muhu vald, |
| --- | --- |

—

Muhu vald,

| — | Mustjala vald, |
| --- | --- |

—

Mustjala vald,

| — | Osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

Osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230,

| — | Nõva vald, |
| --- | --- |

—

Nõva vald,

| — | Pihtla vald, |
| --- | --- |

—

Pihtla vald,

| — | Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald), |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald),

| — | Põlva maakond, |
| --- | --- |

—

Põlva maakond,

| — | Rapla maakond, |
| --- | --- |

—

Rapla maakond,

| — | Osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

Osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31,

| — | Ruhnu vald, |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald,

| — | Salme vald, |
| --- | --- |

—

Salme vald,

| — | Tartu maakond, |
| --- | --- |

—

Tartu maakond,

| — | Torgu vald, |
| --- | --- |

—

Torgu vald,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Viljandi maakond, |
| --- | --- |

—

Viljandi maakond,

| — | Vormsi vald, |
| --- | --- |

—

Vormsi vald,

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

3.   Latvija

Naslednja območja v Latviji:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novada Lielauces un Īles pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Lielauces un Īles pagasts,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts,

| — | Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasti, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasti,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novada Saunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts,

| — | Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20,

| — | Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novada Rundāles pagasts, |
| --- | --- |

—

Rundāles novada Rundāles pagasts,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

4.   Litva

Naslednja območja v Litvi:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 146, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 146,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo ir Žeimelio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo ir Žeimelio seniūnijos,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnūjų, Girkalnio, Ariogalios seniūnijos į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnūjų, Girkalnio, Ariogalios seniūnijos į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

5.   Poljska

Naslednja območja na Poljskem:

| w województwie podlaskim:





  część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Bargłów Kościelny, Płaska i część gminy Sztabin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 664 w powiecie augustowskim, |
| --- |

gminy Bargłów Kościelny, Płaska i część gminy Sztabin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 664 w powiecie augustowskim,

| gminy Sokółka, Szudziałowo, Sidra, Kuźnica, Nowy Dwór i Krynki w powiecie sokólskim. |
| --- |

gminy Sokółka, Szudziałowo, Sidra, Kuźnica, Nowy Dwór i Krynki w powiecie sokólskim.

| w województwie mazowieckim:





  gmina Przesmyki w powiecie siedleckim. |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gmina Przesmyki w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Komarówka Podlaska i Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Komarówka Podlaska i Wohyń w powiecie radzyńskim,

| gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim,

| gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim. |
| --- |

gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim.

DEL III

1.   Estonija

Naslednja območja v Estoniji:

| — | Audru vald, |
| --- | --- |

—

Audru vald,

| — | Lääne-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Nigula vald,

| — | Laimjala vald, |
| --- | --- |

—

Laimjala vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | Osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

Osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230,

| — | Orissaare vald, |
| --- | --- |

—

Orissaare vald,

| — | Pöide vald, |
| --- | --- |

—

Pöide vald,

| — | Osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

Osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Latvija

Naslednja območja v Latviji:

| — | Aglonas novada Aglonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Aglonas pagasts,

| — | Auces novada Vītiņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Vītiņu pagasts,

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts,

| — | Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932,

| — | Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20,

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta,

| — | Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2,

| — | Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Viesītes novada Rites un Saukas pagasts. |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Rites un Saukas pagasts.

3.   Litva

Naslednja območja v Litvi:

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus-nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus-nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

4.   Poljska

Naslednja območja na Poljskem:

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Lipsk w powiecie augustowskim, |
| --- |

gmina Lipsk w powiecie augustowskim,

| części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim. |
| --- |

gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim,

| gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim. |
| --- |

gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Podedwórze w powiecie parczewskim. |
| --- |

gmina Podedwórze w powiecie parczewskim.

DEL IV

Italija

Naslednja območja v Italiji:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Popravki

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/69

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/141 z dne 26. januarja 2017 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana

(
  Uradni list Evropske unije L 22 z dne 27. januarja 2017
  )

Stran 52, člen 1(1):

besedilo:

„1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz pribora (fitingov) za varjenje cevi iz različnih vrst avstenitnega nerjavnega jekla, ki ustreza tipom AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 in 321H ter njihovim ekvivalentom v drugih normativih, z največjim zunanjim premerom do vključno 406,4 mm in debelino stene 16 mm ali manj, s povprečno hrapavostjo (Ra) obdelane površine izdelka najmanj 0,8 mikrometra, brez prirobnice, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz LRK in Tajvana. Izdelek je uvrščen pod oznaki KN ex 7307 23 10 in ex 7307 23 90 (oznake TARIC 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).“

se glasi

„1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz pribora (fitingov) za varjenje cevi iz različnih vrst avstenitnega nerjavnega jekla, ki ustreza tipom AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 in 321H ter njihovim ekvivalentom v drugih normativih, z največjim zunanjim premerom do vključno 406,4 mm in debelino stene 16 mm ali manj, s povprečno hrapavostjo (Ra) notranje površine izdelka najmanj 0,8 mikrometra, brez prirobnice, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz LRK in Tajvana. Izdelek je uvrščen pod oznaki KN ex 7307 23 10 in ex 7307 23 90 (oznake TARIC 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).“

---

| 21.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/69

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/659 z dne 6. aprila 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/141 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana

(
  Uradni list Evropske unije L 94 z dne 7. aprila 2017
  )

Stran 9, člen 1, ki nadomešča člen 1(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/141:

besedilo:

„1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz pribora (fitingov) za varjenje cevi iz različnih vrst avstenitnega nerjavnega jekla, ki ustreza tipom AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 in 321H ter njihovim ekvivalentom v drugih normativih, z največjim zunanjim premerom do vključno 406,4 mm in debelino stene 16 mm ali manj, s povprečno hrapavostjo (Ra) obdelane površine izdelka najmanj 0,8 mikrometra, brez prirobnice, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz LRK in Tajvana. Izdelek je uvrščen pod oznaki KN ex 7307 23 10 in ex 7307 23 90 (oznake TARIC 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).“

se glasi

„1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz pribora (fitingov) za varjenje cevi iz različnih vrst avstenitnega nerjavnega jekla, ki ustreza tipom AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 in 321H ter njihovim ekvivalentom v drugih normativih, z največjim zunanjim premerom do vključno 406,4 mm in debelino stene 16 mm ali manj, s povprečno hrapavostjo (Ra) notranje površine izdelka najmanj 0,8 mikrometra, brez prirobnice, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz LRK in Tajvana. Izdelek je uvrščen pod oznaki KN ex 7307 23 10 in ex 7307 23 90 (oznake TARIC 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).“

---