# Jurnalul Oficial L 299/2017

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 299 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6016 noiembrie 2017 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 299

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6016 noiembrie 2017

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2093 al Comisiei din 15 noiembrie 2017 de încheiere a anchetei cu privire la posibila eludare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1331/2011 al Consiliului privind importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză prin importuri expediate din India, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din India, și de încetare a înregistrării acestor importuri impusă prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/272 al Comisiei | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2017/2094 al Băncii Centrale Europene din 3 noiembrie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 795/2014 privind cerințele de monitorizare pentru sistemele de plăți de importanță sistemică (BCE/2017/32) | 11 |
| | * | Regulamentul (UE) 2017/2095 al Băncii Centrale Europene din 3 noiembrie 2017 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2157/1999 privind competența Băncii Centrale Europene de a impune sancțiuni (BCE/2017/34) | 22 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva (UE) 2017/2096 a Comisiei din 15 noiembrie 2017 de modificare a anexei II la Directiva 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind vehiculele scoase din uz (
  1
  ) | 24 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2017/2097 a Băncii Centrale Europene din 3 noiembrie 2017 privind metodologia de calculare a sancțiunilor pentru încălcarea cerințelor de monitorizare pentru sistemele de plăți de importanță sistemică (BCE/2017/35) | 31 |
| | * | Decizia (UE) 2017/2098 a Băncii Centrale Europene din 3 noiembrie 2017 privind aspecte procedurale referitoare la impunerea de măsuri corective pentru neconformitatea cu Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2017/33) | 34 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2093 al Comisiei din 15 noiembrie 2017 de încheiere a anchetei cu privire la posibila eludare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1331/2011 al Consiliului privind importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză prin importuri expediate din India, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din India, și de încetare a înregistrării acestor importuri impusă prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/272 al Comisiei

1

*

Regulamentul (UE) 2017/2094 al Băncii Centrale Europene din 3 noiembrie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 795/2014 privind cerințele de monitorizare pentru sistemele de plăți de importanță sistemică (BCE/2017/32)

(BCE/2017/32)

11

*

Regulamentul (UE) 2017/2095 al Băncii Centrale Europene din 3 noiembrie 2017 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2157/1999 privind competența Băncii Centrale Europene de a impune sancțiuni (BCE/2017/34)

(BCE/2017/34)

22

DIRECTIVE

*

Directiva (UE) 2017/2096 a Comisiei din 15 noiembrie 2017 de modificare a anexei II la Directiva 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind vehiculele scoase din uz (
  1
  )

1

24

DECIZII

*

Decizia (UE) 2017/2097 a Băncii Centrale Europene din 3 noiembrie 2017 privind metodologia de calculare a sancțiunilor pentru încălcarea cerințelor de monitorizare pentru sistemele de plăți de importanță sistemică (BCE/2017/35)

31

*

Decizia (UE) 2017/2098 a Băncii Centrale Europene din 3 noiembrie 2017 privind aspecte procedurale referitoare la impunerea de măsuri corective pentru neconformitatea cu Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2017/33)

34

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia Autorității AELS de Supraveghere nr. 35/17/COL din 9 februarie 2017 referitoare la acordarea unei derogări pentru Norvegia în ceea ce privește stația Ladehammeren de tratare a apelor urbane reziduale în aglomerarea Trondheim și de abrogare a Deciziei nr. 725/07/COL [2017/2099] | 38 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia Autorității AELS de Supraveghere nr. 35/17/COL din 9 februarie 2017 referitoare la acordarea unei derogări pentru Norvegia în ceea ce privește stația Ladehammeren de tratare a apelor urbane reziduale în aglomerarea Trondheim și de abrogare a Deciziei nr. 725/07/COL [2017/2099]

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 16.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 299/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/2093 AL COMISIEI

din 15 noiembrie 2017

de încheiere a anchetei cu privire la posibila eludare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1331/2011 al Consiliului privind importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză prin importuri expediate din India, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din India, și de încetare a înregistrării acestor importuri impusă prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/272 al Comisiei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 13 alineatul (3),

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Măsurile existente

Măsurile existente

| (1) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1331/2011 (2), (denumit în continuare „regulamentul inițial”), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă de 71,9 % asupra importurilor de anumite țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil (denumite în continuare „SSSPT” – Stainless steel seamless pipes and tubes), originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) pentru toate societățile, cu excepția celor menționate la articolul 1 alineatul (2) și în anexa I la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1331/2011 (2), (denumit în continuare „regulamentul inițial”), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă de 71,9 % asupra importurilor de anumite țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil (denumite în continuare „SSSPT” – Stainless steel seamless pipes and tubes), originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) pentru toate societățile, cu excepția celor menționate la articolul 1 alineatul (2) și în anexa I la regulamentul respectiv.

2

Stainless steel seamless pipes and tubes

| (2) | Aceste măsuri sunt denumite în continuare „măsurile în vigoare”, iar ancheta care a condus la măsurile instituite prin regulamentul inițial este denumită în continuare „ancheta inițială”. |
| --- | --- |

(2)

Aceste măsuri sunt denumite în continuare „măsurile în vigoare”, iar ancheta care a condus la măsurile instituite prin regulamentul inițial este denumită în continuare „ancheta inițială”.

1.2.   Deschiderea anchetei în urma unei cereri

Deschiderea anchetei în urma unei cereri

| (3) | La 3 ianuarie 2017, Comitetul de protecție a industriei tuburilor fără sudură din oțel inoxidabil a Uniunii Europene (denumit în continuare „solicitantul”) a depus o cerere la Comisia Europeană pentru o anchetă antieludare, arătând că măsurile antidumping privind importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din RPC erau eludate via India. |
| --- | --- |

(3)

La 3 ianuarie 2017, Comitetul de protecție a industriei tuburilor fără sudură din oțel inoxidabil a Uniunii Europene (denumit în continuare „solicitantul”) a depus o cerere la Comisia Europeană pentru o anchetă antieludare, arătând că măsurile antidumping privind importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din RPC erau eludate via India.

| (4) | Cererea a furnizat elemente de probă prima facie care au arătat că, în urma instituirii măsurilor în vigoare, a avut loc o modificare semnificativă a configurației schimburilor comerciale în ceea ce privește exporturile din RPC și din India către Uniune, care pare a fi determinată de instituirea măsurilor în vigoare. Se afirma că, pentru o astfel de modificare, nu exista altă motivație sau justificare suficientă decât instituirea măsurilor în vigoare. |
| --- | --- |

(4)

Cererea a furnizat elemente de probă prima facie care au arătat că, în urma instituirii măsurilor în vigoare, a avut loc o modificare semnificativă a configurației schimburilor comerciale în ceea ce privește exporturile din RPC și din India către Uniune, care pare a fi determinată de instituirea măsurilor în vigoare. Se afirma că, pentru o astfel de modificare, nu exista altă motivație sau justificare suficientă decât instituirea măsurilor în vigoare.

prima facie

| (5) | Mai mult, elementele de probă au indicat faptul că efectele corective ale măsurilor în vigoare erau compromise atât în ceea ce privește cantitatea, cât și prețul. Elementele de probă arătau că aceste importuri sporite din India erau efectuate la prețuri inferioare prețului neprejudiciabil stabilit în ancheta inițială. |
| --- | --- |

(5)

Mai mult, elementele de probă au indicat faptul că efectele corective ale măsurilor în vigoare erau compromise atât în ceea ce privește cantitatea, cât și prețul. Elementele de probă arătau că aceste importuri sporite din India erau efectuate la prețuri inferioare prețului neprejudiciabil stabilit în ancheta inițială.

| (6) | În final, au existat elemente de probă indicând faptul că SSSPT expediate din India erau vândute la preț de dumping în raport cu valoarea normală stabilită pentru produse similare în cursul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(6)

În final, au existat elemente de probă indicând faptul că SSSPT expediate din India erau vândute la preț de dumping în raport cu valoarea normală stabilită pentru produse similare în cursul anchetei inițiale.

| (7) | Stabilind, în urma informării statelor membre, că există suficiente elemente de probă prima facie pentru deschiderea unei anchete în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/272 al Comisiei (3) (denumit în continuare „regulamentul de deschidere”). |
| --- | --- |

(7)

Stabilind, în urma informării statelor membre, că există suficiente elemente de probă prima facie pentru deschiderea unei anchete în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/272 al Comisiei (3) (denumit în continuare „regulamentul de deschidere”).

prima facie

3

| (8) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, prin regulamentul de deschidere, s-a solicitat totodată autorităților vamale să înregistreze importurile de SSSPT expediate din India. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, prin regulamentul de deschidere, s-a solicitat totodată autorităților vamale să înregistreze importurile de SSSPT expediate din India.

1.3.   Ancheta

Ancheta

| (9) | Comisia a informat autoritățile din RPC și din India, producătorii-exportatori și comercianții din aceste țări, importatorii din Uniune cunoscuți ca fiind interesați și industria Uniunii cu privire la deschiderea anchetei. Au fost trimise chestionare producătorilor/exportatorilor din RPC și din India cunoscuți de către Comisie sau care și-au manifestat interesul în termenele stabilite în considerentul 15 din regulamentul de deschidere. De asemenea, au fost trimise chestionare și importatorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a informat autoritățile din RPC și din India, producătorii-exportatori și comercianții din aceste țări, importatorii din Uniune cunoscuți ca fiind interesați și industria Uniunii cu privire la deschiderea anchetei. Au fost trimise chestionare producătorilor/exportatorilor din RPC și din India cunoscuți de către Comisie sau care și-au manifestat interesul în termenele stabilite în considerentul 15 din regulamentul de deschidere. De asemenea, au fost trimise chestionare și importatorilor din Uniune.

| (10) | Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în regulamentul de deschidere. Au avut loc mai multe audieri cu solicitantul, inclusiv o audiere cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(10)

Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în regulamentul de deschidere. Au avut loc mai multe audieri cu solicitantul, inclusiv o audiere cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

| (11) | S-au manifestat douăzeci și nouă de societăți din India, o societate din RPC, nouă importatori neafiliați, doi importatori afiliați, un agent și cinci producători din industria Uniunii. |
| --- | --- |

(11)

S-au manifestat douăzeci și nouă de societăți din India, o societate din RPC, nouă importatori neafiliați, doi importatori afiliați, un agent și cinci producători din industria Uniunii.

| (12) | Douăzeci și una de societăți indiene au trimis răspunsuri la chestionare și au solicitat scutirea de la eventualele măsuri extinse în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(12)

Douăzeci și una de societăți indiene au trimis răspunsuri la chestionare și au solicitat scutirea de la eventualele măsuri extinse în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (13) | Comisia a analizat în mod individual toate cererile de scutire. Au fost efectuate vizite de verificare la paisprezece societăți care erau exportatori importanți către Uniune sau care, pe baza analizei inițiale a răspunsului lor, îndeplineau condițiile de a fi eligibili pentru o potențială scutire în temeiul articolului 13 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(13)

Comisia a analizat în mod individual toate cererile de scutire. Au fost efectuate vizite de verificare la paisprezece societăți care erau exportatori importanți către Uniune sau care, pe baza analizei inițiale a răspunsului lor, îndeplineau condițiile de a fi eligibili pentru o potențială scutire în temeiul articolului 13 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (14) | Patru importatori neafiliați în Uniune și un producător-exportator chinez neafiliat cu niciunul dintre producătorii indieni au furnizat răspunsuri la chestionar. |
| --- | --- |

(14)

Patru importatori neafiliați în Uniune și un producător-exportator chinez neafiliat cu niciunul dintre producătorii indieni au furnizat răspunsuri la chestionar.

| (15) | S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți din India:






  — | Arvind Pipes & Fittings Industries Private Limited; |
| --- | --- | --- |

(15)

S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți din India:

—

Arvind Pipes & Fittings Industries Private Limited;

| — | ASR Mettech Private Limited; |
| --- | --- |

—

ASR Mettech Private Limited;

| — | Chandan Steel Limited; |
| --- | --- |

—

Chandan Steel Limited;

| — | Heavy Metal and Tubes Limited; |
| --- | --- |

—

Heavy Metal and Tubes Limited;

| — | Krystal Steel Manufacturing Private Limited; |
| --- | --- |

—

Krystal Steel Manufacturing Private Limited;

| — | Maxim Tubes Company Private Limited; |
| --- | --- |

—

Maxim Tubes Company Private Limited;

| — | MBM Tubes Private Limited; |
| --- | --- |

—

MBM Tubes Private Limited;

| — | Patels Airflow Limited; |
| --- | --- |

—

Patels Airflow Limited;

| — | Ratnamani Metals & Tubes Limited; |
| --- | --- |

—

Ratnamani Metals & Tubes Limited;

| — | Remi Edelstahl Tubulars Limited; |
| --- | --- |

—

Remi Edelstahl Tubulars Limited;

| — | Sandvik Asia Private Limited; |
| --- | --- |

—

Sandvik Asia Private Limited;

| — | Suraj Limited; |
| --- | --- |

—

Suraj Limited;

| — | Tubacex Prakash India Private Limited; |
| --- | --- |

—

Tubacex Prakash India Private Limited;

| — | Universal Stainless. |
| --- | --- |

—

Universal Stainless.

1.4.   Perioada de anchetă

Perioada de anchetă

| (16) | Perioada de anchetă s-a desfășurat în intervalul cuprins între 1 aprilie 2009 și 30 septembrie 2016 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Pentru perioada cuprinsă între 1 octombrie 2015 și 30 septembrie 2016 (denumită în continuare „perioada de raportare”) au fost colectate date mai detaliate pentru a se examina posibila compromitere a efectului corectiv al măsurilor în vigoare și existența dumpingului. |
| --- | --- |

(16)

Perioada de anchetă s-a desfășurat în intervalul cuprins între 1 aprilie 2009 și 30 septembrie 2016 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Pentru perioada cuprinsă între 1 octombrie 2015 și 30 septembrie 2016 (denumită în continuare „perioada de raportare”) au fost colectate date mai detaliate pentru a se examina posibila compromitere a efectului corectiv al măsurilor în vigoare și existența dumpingului.

2.   REZULTATELE ANCHETEI

REZULTATELE ANCHETEI

2.1.   Observații generale

Observații generale

| (17) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, evaluarea existenței unei eventuale eludări s-a efectuat analizându-se în mod succesiv dacă:






  — | a avut loc o modificare a configurației schimburilor comerciale între țări terțe (India și RPC) și Uniune; |
| --- | --- | --- |

(17)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, evaluarea existenței unei eventuale eludări s-a efectuat analizându-se în mod succesiv dacă:

—

a avut loc o modificare a configurației schimburilor comerciale între țări terțe (India și RPC) și Uniune;

| — | această schimbare a rezultat dintr-o practică, un proces sau o lucrare pentru care nu există o motivație suficientă sau o justificare economică, alta decât aceea a impunerii taxei; |
| --- | --- |

—

această schimbare a rezultat dintr-o practică, un proces sau o lucrare pentru care nu există o motivație suficientă sau o justificare economică, alta decât aceea a impunerii taxei;

| — | au existat elemente de probă pentru a dovedi existența unui prejudiciu sau compromiterea efectelor corective ale taxei, în ceea ce privește prețurile și/sau cantitățile produsului similar, precum și dacă |
| --- | --- |

—

au existat elemente de probă pentru a dovedi existența unui prejudiciu sau compromiterea efectelor corective ale taxei, în ceea ce privește prețurile și/sau cantitățile produsului similar, precum și dacă

| — | au existat elemente de probă care să ateste existența dumpingului în raport cu valorile normale stabilite anterior pentru produsul similar, dacă este cazul în conformitate cu prevederile articolului 2 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

—

au existat elemente de probă care să ateste existența dumpingului în raport cu valorile normale stabilite anterior pentru produsul similar, dacă este cazul în conformitate cu prevederile articolului 2 din regulamentul de bază.

2.2.   Produsul în cauză și produsul similar

Produsul în cauză și produsul similar

| (18) | Produsul în cauză presupus a face obiectul unei eventuale eludări este „SSSPT”: anumite țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil (cu excepția țevilor și tuburilor prevăzute cu accesorii pentru transportul gazelor sau lichidelor, utilizate pentru aeronavele civile) originare din Republica Populară Chineză (denumit în continuare „produsul în cauză”). Se încadrează în prezent la codurile NC ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 și ex 7304 90 00. Acesta este produsul căruia i se aplică măsurile aflate în prezent în vigoare. |
| --- | --- |

(18)

Produsul în cauză presupus a face obiectul unei eventuale eludări este „SSSPT”: anumite țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil (cu excepția țevilor și tuburilor prevăzute cu accesorii pentru transportul gazelor sau lichidelor, utilizate pentru aeronavele civile) originare din Republica Populară Chineză (denumit în continuare „produsul în cauză”). Se încadrează în prezent la codurile NC ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 și ex 7304 90 00. Acesta este produsul căruia i se aplică măsurile aflate în prezent în vigoare.

| (19) | Produsul care face obiectul anchetei este același cu „produsul în cauză” descris în considerentul anterior, dar expediat din India, indiferent dacă este declarat ca fiind originar din India sau nu, încadrat în prezent la aceleași coduri NC ca produsul în cauză. |
| --- | --- |

(19)

Produsul care face obiectul anchetei este același cu „produsul în cauză” descris în considerentul anterior, dar expediat din India, indiferent dacă este declarat ca fiind originar din India sau nu, încadrat în prezent la aceleași coduri NC ca produsul în cauză.

| (20) | Ancheta a arătat că SSSPT exportate în Uniune din RPC și SSSPT expediate din India în Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și sunt destinate acelorași utilizări și, prin urmare, trebuie considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(20)

Ancheta a arătat că SSSPT exportate în Uniune din RPC și SSSPT expediate din India în Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și sunt destinate acelorași utilizări și, prin urmare, trebuie considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

2.3.   Nivelul de cooperare

Nivelul de cooperare

| (21) | A existat un nivel de cooperare ridicat din partea producătorilor-exportatori indieni. Cei 21 de producători cooperanți reprezentau 92 % din totalul importurilor în Uniune de SSSPT din India în perioada de raportare. |
| --- | --- |

(21)

A existat un nivel de cooperare ridicat din partea producătorilor-exportatori indieni. Cei 21 de producători cooperanți reprezentau 92 % din totalul importurilor în Uniune de SSSPT din India în perioada de raportare.

| (22) | Cele paisprezece societăți verificate reprezentau 91 % din totalul exporturilor societăților cooperante și 84 % din totalul importurilor în Uniune de SSSPT din India. |
| --- | --- |

(22)

Cele paisprezece societăți verificate reprezentau 91 % din totalul exporturilor societăților cooperante și 84 % din totalul importurilor în Uniune de SSSPT din India.

| (23) | Articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază a fost aplicat unui producător-exportator cooperant indian deoarece acesta nu a furnizat informațiile necesare pentru o evaluare relevantă a activităților societăților sale afiliate. Astfel, au fost utilizate cele mai bune date disponibile pentru a completa datele furnizate de către această societate, astfel încât Comisia să dispună de datele fiabile necesare pentru evaluarea importurilor și exporturilor acestei societăți către Uniune. |
| --- | --- |

(23)

Articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază a fost aplicat unui producător-exportator cooperant indian deoarece acesta nu a furnizat informațiile necesare pentru o evaluare relevantă a activităților societăților sale afiliate. Astfel, au fost utilizate cele mai bune date disponibile pentru a completa datele furnizate de către această societate, astfel încât Comisia să dispună de datele fiabile necesare pentru evaluarea importurilor și exporturilor acestei societăți către Uniune.

| (24) | În RPC a existat un nivel scăzut de cooperare din partea producătorilor/exportatorilor, doar un producător-exportator răspunzând la chestionar. Din acest motiv, constatările cu privire la exporturile de SSSPT din PRC către Uniune și din PRC către India au trebuit să fie făcute pe baza datelor Eurostat și a statisticilor chineze privind schimburile comerciale. |
| --- | --- |

(24)

În RPC a existat un nivel scăzut de cooperare din partea producătorilor/exportatorilor, doar un producător-exportator răspunzând la chestionar. Din acest motiv, constatările cu privire la exporturile de SSSPT din PRC către Uniune și din PRC către India au trebuit să fie făcute pe baza datelor Eurostat și a statisticilor chineze privind schimburile comerciale.

2.4.   Natura presupuselor practici, procese sau lucrări de eludare

Natura presupuselor practici, procese sau lucrări de eludare

| (25) | Practicile de eludare presupuse, astfel cum sunt descrise în cerere, încep în procesul de producție. Producția de SSSPT se desfășoară în două etape principale: formarea la cald și formarea la rece. |
| --- | --- |

(25)

Practicile de eludare presupuse, astfel cum sunt descrise în cerere, încep în procesul de producție. Producția de SSSPT se desfășoară în două etape principale: formarea la cald și formarea la rece.

| (26) | În mod obișnuit, există două modalități de realizare a formării la cald: printr-un proces de extrudare la cald sau printr-un proces de perforare la cald. |
| --- | --- |

(26)

În mod obișnuit, există două modalități de realizare a formării la cald: printr-un proces de extrudare la cald sau printr-un proces de perforare la cald.

| (27) | Tubul format la cald rezultat este un produs intermediar, care necesită o prelucrare suplimentară înainte de utilizarea finală, cu excepția unor tuburi formate la cald fabricate printr-un proces de extrudare la cald. |
| --- | --- |

(27)

Tubul format la cald rezultat este un produs intermediar, care necesită o prelucrare suplimentară înainte de utilizarea finală, cu excepția unor tuburi formate la cald fabricate printr-un proces de extrudare la cald.

| (28) | Solicitantul a susținut că SSSPT exportate de RPC către India erau deja tuburi formate la rece. Această afirmație a fost susținută de statisticile de export chineze și de presupunerea că producătorii din RPC utilizează un proces de perforare la cald, după care tuburile trebuie în mod obligatoriu imediat procesate la rece. |
| --- | --- |

(28)

Solicitantul a susținut că SSSPT exportate de RPC către India erau deja tuburi formate la rece. Această afirmație a fost susținută de statisticile de export chineze și de presupunerea că producătorii din RPC utilizează un proces de perforare la cald, după care tuburile trebuie în mod obligatoriu imediat procesate la rece.

| (29) | În timp ce statisticile de export chineze indicau într-adevăr faptul că aproape toate SSSPT exportate erau declarate ca fiind formate la rece, la importul în India doar 2 % erau declarate ca fiind formate la rece. |
| --- | --- |

(29)

În timp ce statisticile de export chineze indicau într-adevăr faptul că aproape toate SSSPT exportate erau declarate ca fiind formate la rece, la importul în India doar 2 % erau declarate ca fiind formate la rece.

| (30) | Această discrepanță poate fi explicată prin schema de rambursare a TVA aplicată în RPC, unde SSSPT formate la rece beneficiază de o rambursare a TVA de 13 %, în timp ce pentru tuburile formate la cald rambursarea TVA este de numai 9 %. |
| --- | --- |

(30)

Această discrepanță poate fi explicată prin schema de rambursare a TVA aplicată în RPC, unde SSSPT formate la rece beneficiază de o rambursare a TVA de 13 %, în timp ce pentru tuburile formate la cald rambursarea TVA este de numai 9 %.

| (31) | Verificările au confirmat faptul că producătorii indieni au achiziționat aproape exclusiv tuburi formate la cald și au executat formarea la rece în India. |
| --- | --- |

(31)

Verificările au confirmat faptul că producătorii indieni au achiziționat aproape exclusiv tuburi formate la cald și au executat formarea la rece în India.

| (32) | De asemenea, ancheta a confirmat faptul că tuburile formate la cald pot fi transportate cu ușurință înainte de a fi supuse formării la rece. |
| --- | --- |

(32)

De asemenea, ancheta a confirmat faptul că tuburile formate la cald pot fi transportate cu ușurință înainte de a fi supuse formării la rece.

| (33) | În plus, ancheta a demonstrat că formarea la rece realizată în India a transformat în mod substanțial produsul și i-a modificat în mod ireversibil caracteristicile esențiale. În cursul procesului, produsul suferă modificări ale dimensiunilor și proprietăților sale mecanice și metalurgice. |
| --- | --- |

(33)

În plus, ancheta a demonstrat că formarea la rece realizată în India a transformat în mod substanțial produsul și i-a modificat în mod ireversibil caracteristicile esențiale. În cursul procesului, produsul suferă modificări ale dimensiunilor și proprietăților sale mecanice și metalurgice.

2.5.   Modificarea configurației schimburilor comerciale

Modificarea configurației schimburilor comerciale

| (34) | În tabelul 1 este prezentată evoluția importurilor de SSSSP în Uniune provenite din RPC și India și evoluția importurilor indiene din RPC în perioada de anchetă:

  Tabelul 1


  Importurile de SSSPT în perioada de anchetă (tone metrice) | An calendaristic |
| --- | --- | --- |
| 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Perioada de raportare |
| Importuri în Uniune din RPC | 17 094 | 20 841 | 15 279 | 4 181 | 2 437 | 1 804 | 1 951 | 2 317 |
| Importuri în Uniune din India | 5 173 | 6 401 | 7 601 | 11 572 | 13 531 | 17 230 | 18 911 | 19 845 |
| Exporturi din China către India | 23 555 | 35 454 | 37 824 | 41 505 | 40 146 | 49 039 | 43 364 | 44 129 |
| Sursă: Eurostat (Comext), statisticile chineze privind schimburile comerciale. |

(34)

În tabelul 1 este prezentată evoluția importurilor de SSSSP în Uniune provenite din RPC și India și evoluția importurilor indiene din RPC în perioada de anchetă:

Tabelul 1

Tabelul 1

Importurile de SSSPT în perioada de anchetă (tone metrice)

Importurile de SSSPT în perioada de anchetă (tone metrice)

An calendaristic

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Perioada de raportare

Importuri în Uniune din RPC

17 094

20 841

15 279

4 181

2 437

1 804

1 951

2 317

Importuri în Uniune din India

5 173

6 401

7 601

11 572

13 531

17 230

18 911

19 845

Exporturi din China către India

23 555

35 454

37 824

41 505

40 146

49 039

43 364

44 129

Sursă: Eurostat (Comext), statisticile chineze privind schimburile comerciale.

Sursă:

| (35) | Importurile în Uniune ale produsului în cauză provenite din RPC au scăzut considerabil în cursul perioadei de anchetă, indicând o scădere bruscă după impunerea măsurilor în vigoare în 2011. |
| --- | --- |

(35)

Importurile în Uniune ale produsului în cauză provenite din RPC au scăzut considerabil în cursul perioadei de anchetă, indicând o scădere bruscă după impunerea măsurilor în vigoare în 2011.

| (36) | Această scădere a importurilor provenite din RPC consecutivă impunerii măsurilor a fost în mod constant absorbită de creșterea importurilor din India în anii următori. |
| --- | --- |

(36)

Această scădere a importurilor provenite din RPC consecutivă impunerii măsurilor a fost în mod constant absorbită de creșterea importurilor din India în anii următori.

| (37) | Aceste modificări ale fluxurilor comerciale reprezintă o modificare a configurației schimburilor comerciale dintre țările menționate anterior și Uniune. Importurile indiene din RPC au cunoscut o creștere continuă în cursul perioadei de anchetă, cea mai mare parte a creșterii fiind înregistrată deja înainte de impunerea măsurilor. |
| --- | --- |

(37)

Aceste modificări ale fluxurilor comerciale reprezintă o modificare a configurației schimburilor comerciale dintre țările menționate anterior și Uniune. Importurile indiene din RPC au cunoscut o creștere continuă în cursul perioadei de anchetă, cea mai mare parte a creșterii fiind înregistrată deja înainte de impunerea măsurilor.

| (38) | Datele de mai sus arată că după deschiderea anchetei inițiale în 2010 și impunerea măsurilor în vigoare în decembrie 2011, importurile de SSSPT din India au înlocuit într-o mare măsură importurile în Uniune ale produsului în cauză provenite din RPC. |
| --- | --- |

(38)

Datele de mai sus arată că după deschiderea anchetei inițiale în 2010 și impunerea măsurilor în vigoare în decembrie 2011, importurile de SSSPT din India au înlocuit într-o mare măsură importurile în Uniune ale produsului în cauză provenite din RPC.

2.6.   Lipsa unei motivații suficiente sau a unei justificări economice, alta decât impunerea taxei antidumping

Lipsa unei motivații suficiente sau a unei justificări economice, alta decât impunerea taxei antidumping

| (39) | Comisia a examinat dacă, astfel cum s-a presupus, modificarea sus-menționată a configurației schimburilor comerciale decurge din practici, procese sau lucrări pentru care nu există motivație suficientă sau justificare economică, alta decât impunerea taxei. |
| --- | --- |

(39)

Comisia a examinat dacă, astfel cum s-a presupus, modificarea sus-menționată a configurației schimburilor comerciale decurge din practici, procese sau lucrări pentru care nu există motivație suficientă sau justificare economică, alta decât impunerea taxei.

2.6.1.   Analiza importurilor din RPC în India

Analiza importurilor din RPC în India

| (40) | Tabelul următor prezintă importurile din RPC ale societăților cooperante indiene, comparativ cu vânzările lor totale și exporturile către Uniune. Comisia constată că aceste date se referă la societățile responsabile pentru marea majoritate a exporturilor indiene de SSSPT către Uniune, astfel cum este explicat în considerentul 21 de mai sus. |
| --- | --- |

(40)

Tabelul următor prezintă importurile din RPC ale societăților cooperante indiene, comparativ cu vânzările lor totale și exporturile către Uniune. Comisia constată că aceste date se referă la societățile responsabile pentru marea majoritate a exporturilor indiene de SSSPT către Uniune, astfel cum este explicat în considerentul 21 de mai sus.

| (41) | Din acest motiv, Comisia consideră că aceste date reprezintă în mod suficient industria relevantă din India în ceea ce privește exporturile către Uniune.

  Tabelul 2


  Importurile indiene din RPC (societăți cooperante) în raport cu vânzările indiene totale (tone metrice) | Anul fiscal indian |
| --- | --- | --- |
| 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Perioada de raportare |
| Vânzările indiene totale (A) | 19 367 | 27 431 | 32 684 | 32 547 | 36 881 | 42 217 | 36 245 | 39 061 |
| Importuri indiene din RPC (B) | 7 852 | 15 146 | 14 284 | 17 465 | 18 246 | 21 914 | 17 313 | 19 640 |
| Raportul importuri indiene din RPC/Vânzări indiene totale (C = B/A) | 41 % | 55 % | 44 % | 54 % | 49 % | 52 % | 48 % | 50 % |
| Exporturi indiene în Uniune (D) | 4 252 | 6 631 | 9 697 | 12 759 | 14 715 | 19 090 | 16 825 | 18 581 |
| Sursă: Răspunsurile la chestionar ale societăților cooperante. |

(41)

Din acest motiv, Comisia consideră că aceste date reprezintă în mod suficient industria relevantă din India în ceea ce privește exporturile către Uniune.

Tabelul 2

Tabelul 2

Importurile indiene din RPC (societăți cooperante) în raport cu vânzările indiene totale (tone metrice)

Importurile indiene din RPC (societăți cooperante) în raport cu vânzările indiene totale (tone metrice)

Anul fiscal indian

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Perioada de raportare

Vânzările indiene totale (A)

19 367

27 431

32 684

32 547

36 881

42 217

36 245

39 061

Importuri indiene din RPC (B)

7 852

15 146

14 284

17 465

18 246

21 914

17 313

19 640

Raportul importuri indiene din RPC/Vânzări indiene totale (C = B/A)

41 %

55 %

44 %

54 %

49 %

52 %

48 %

50 %

Exporturi indiene în Uniune (D)

4 252

6 631

9 697

12 759

14 715

19 090

16 825

18 581

Sursă: Răspunsurile la chestionar ale societăților cooperante.

Sursă:

| (42) | Creșterea importurilor indiene din RPC a fost semnificativ mai mică decât creșterea importurilor Uniunii din India. Între anul deschiderii anchetei inițiale, în 2010, și perioada de raportare, producătorii-exportatori cooperanți indieni și-au sporit importurile din RPC de la 15,1 la 19,6 mii de tone (+ 29 %) și exporturile către Uniune de la 6,6 la 18,6 mii de tone (+ 180 %). |
| --- | --- |

(42)

Creșterea importurilor indiene din RPC a fost semnificativ mai mică decât creșterea importurilor Uniunii din India. Între anul deschiderii anchetei inițiale, în 2010, și perioada de raportare, producătorii-exportatori cooperanți indieni și-au sporit importurile din RPC de la 15,1 la 19,6 mii de tone (+ 29 %) și exporturile către Uniune de la 6,6 la 18,6 mii de tone (+ 180 %).

| (43) | Ancheta a arătat că evoluția importurilor din RPC a fost mai strâns corelată cu evoluția vânzărilor totale decât cu evoluția exporturilor indiene către Uniune. |
| --- | --- |

(43)

Ancheta a arătat că evoluția importurilor din RPC a fost mai strâns corelată cu evoluția vânzărilor totale decât cu evoluția exporturilor indiene către Uniune.

| (44) | Atunci când exporturile indiene către Uniune încep să fie un factor cheie al creșterii vânzărilor, acestea sunt în mod logic corelate cu creșterea importurilor din China. Totuși, același lucru s-ar fi petrecut dacă vânzările s-ar fi dezvoltat pe piața internă sau pe altă piață de export. |
| --- | --- |

(44)

Atunci când exporturile indiene către Uniune încep să fie un factor cheie al creșterii vânzărilor, acestea sunt în mod logic corelate cu creșterea importurilor din China. Totuși, același lucru s-ar fi petrecut dacă vânzările s-ar fi dezvoltat pe piața internă sau pe altă piață de export.

| (45) | Deși cota exporturilor către Uniune din totalul vânzărilor a crescut de la 25 % în 2009-2010 la 51 % în perioada de raportare, raportul dintre importurile din China și vânzările indiene totale a rămas stabil, în jur de 50 %. |
| --- | --- |

(45)

Deși cota exporturilor către Uniune din totalul vânzărilor a crescut de la 25 % în 2009-2010 la 51 % în perioada de raportare, raportul dintre importurile din China și vânzările indiene totale a rămas stabil, în jur de 50 %.

| (46) | Acest lucru arată în mod clar că producătorii indieni au utilizat în mod constant o combinație de material de intrare din RPC și din alte surse și că impunerea taxelor inițiale nu a avut niciun impact semnificativ asupra acestui fapt. |
| --- | --- |

(46)

Acest lucru arată în mod clar că producătorii indieni au utilizat în mod constant o combinație de material de intrare din RPC și din alte surse și că impunerea taxelor inițiale nu a avut niciun impact semnificativ asupra acestui fapt.

2.6.2.   Analiza modelului de afaceri

Analiza modelului de afaceri

| (47) | Modelul de afaceri al societăților responsabile pentru marea majoritate a exporturilor către Uniune nu s-a modificat după impunerea taxelor. Acestea au început să aplice practicile în cauză înainte de deschiderea anchetei inițiale împotriva RPC în septembrie 2010. |
| --- | --- |

(47)

Modelul de afaceri al societăților responsabile pentru marea majoritate a exporturilor către Uniune nu s-a modificat după impunerea taxelor. Acestea au început să aplice practicile în cauză înainte de deschiderea anchetei inițiale împotriva RPC în septembrie 2010.

| (48) | O justificare economică suficientă pentru această practică a existat în timpul perioadei de anchetă, demonstrată de faptul că aceste societăți erau rentabile înainte de deschiderea anchetei inițiale și au rămas rentabile până la perioada de raportare, precum și în timpul acesteia. |
| --- | --- |

(48)

O justificare economică suficientă pentru această practică a existat în timpul perioadei de anchetă, demonstrată de faptul că aceste societăți erau rentabile înainte de deschiderea anchetei inițiale și au rămas rentabile până la perioada de raportare, precum și în timpul acesteia.

| (49) | Este important de remarcat faptul că producția de tuburi formate la rece necesită investiții importante în mijloace fixe, care se depreciază cu trecerea anilor. Majoritatea societăților erau deja dotate cu mijloacele fixe necesare înainte de deschiderea anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(49)

Este important de remarcat faptul că producția de tuburi formate la rece necesită investiții importante în mijloace fixe, care se depreciază cu trecerea anilor. Majoritatea societăților erau deja dotate cu mijloacele fixe necesare înainte de deschiderea anchetei inițiale.

2.6.3.   Impactul măsurilor în vigoare privind exporturile chineze asupra exporturilor indiene către Uniune

Impactul măsurilor în vigoare privind exporturile chineze asupra exporturilor indiene către Uniune

| (50) | Prețul mediu al SSSPT indiene importate în Uniune înainte de deschiderea anchetei inițiale a fost cu 10 % sub prețul SSSPT importate din RPC. După impunerea unei taxe ca urmare a anchetei inițiale, importurile indiene au rămas cea mai ieftină sursă de importuri pe piața Uniunii. Comisia constată că din cauza unei posibile structuri diferite a gamei de produse, prețurile medii nu sunt direct comparabile. Acestea oferă totuși un bun indiciu pentru nivelul prețurilor. |
| --- | --- |

(50)

Prețul mediu al SSSPT indiene importate în Uniune înainte de deschiderea anchetei inițiale a fost cu 10 % sub prețul SSSPT importate din RPC. După impunerea unei taxe ca urmare a anchetei inițiale, importurile indiene au rămas cea mai ieftină sursă de importuri pe piața Uniunii. Comisia constată că din cauza unei posibile structuri diferite a gamei de produse, prețurile medii nu sunt direct comparabile. Acestea oferă totuși un bun indiciu pentru nivelul prețurilor.

| (51) | După impunerea măsurilor și creșterea semnificativă a prețurilor importurilor din China, cererea din Uniune a oferit în mod natural oportunități pentru alte țări exportatoare, pe care producătorii indieni cu prețurile lor competitive erau bine plasați să le exploateze. |
| --- | --- |

(51)

După impunerea măsurilor și creșterea semnificativă a prețurilor importurilor din China, cererea din Uniune a oferit în mod natural oportunități pentru alte țări exportatoare, pe care producătorii indieni cu prețurile lor competitive erau bine plasați să le exploateze.

| (52) | Chiar și atunci când cota exporturilor către Uniune a crescut în cursul perioadei de anchetă, piața Uniunii reprezenta deja o importantă destinație de export pentru producătorii indieni înainte de deschiderea anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(52)

Chiar și atunci când cota exporturilor către Uniune a crescut în cursul perioadei de anchetă, piața Uniunii reprezenta deja o importantă destinație de export pentru producătorii indieni înainte de deschiderea anchetei inițiale.

| (53) | Din aceste motive, s-a ajuns la concluzia că existau motive economice rezonabile, altele decât impunerea taxelor la importurile de SSSPT originare din RPC, pentru modificarea configurației schimburilor comerciale menționată la punctul 2.3.3 de mai sus. |
| --- | --- |

(53)

Din aceste motive, s-a ajuns la concluzia că existau motive economice rezonabile, altele decât impunerea taxelor la importurile de SSSPT originare din RPC, pentru modificarea configurației schimburilor comerciale menționată la punctul 2.3.3 de mai sus.

3.   PREZENTARE DE INFORMAȚII

PREZENTARE DE INFORMAȚII

| (54) | Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale care au condus la concluziile de mai sus și au fost invitate să prezinte observații. Solicitantul a prezentat informații suplimentare în observațiile sale cu privire la comunicarea finală. |
| --- | --- |

(54)

Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale care au condus la concluziile de mai sus și au fost invitate să prezinte observații. Solicitantul a prezentat informații suplimentare în observațiile sale cu privire la comunicarea finală.

| (55) | Solicitantul a pus sub semnul întrebării decizia Comisiei de a nu verifica pe singurul producător chinez care a cooperat. Comisia nu a verificat datele oferite de producătorul chinez cooperant, deoarece exporturile acestuia în India au reprezentat o cotă neglijabilă a exporturilor chineze în India, care nu ar fi conferit nicio valoare adăugată investigației. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(55)

Solicitantul a pus sub semnul întrebării decizia Comisiei de a nu verifica pe singurul producător chinez care a cooperat. Comisia nu a verificat datele oferite de producătorul chinez cooperant, deoarece exporturile acestuia în India au reprezentat o cotă neglijabilă a exporturilor chineze în India, care nu ar fi conferit nicio valoare adăugată investigației. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (56) | Solicitantul a susținut că faptul că majoritatea exporturilor chineze în SUA sunt declarate ca fiind formate la rece nu a fost luat în considerare de către Comisie. Comisia a confirmat că exporturile chineze în SUA nu intrau în sfera de cuprindere a anchetei sale și că nu a văzut nicio relevanță a exporturilor chineze în SUA pentru cazul de față. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație. |
| --- | --- |

(56)

Solicitantul a susținut că faptul că majoritatea exporturilor chineze în SUA sunt declarate ca fiind formate la rece nu a fost luat în considerare de către Comisie. Comisia a confirmat că exporturile chineze în SUA nu intrau în sfera de cuprindere a anchetei sale și că nu a văzut nicio relevanță a exporturilor chineze în SUA pentru cazul de față. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație.

| (57) | Solicitantul a susținut, de asemenea, că echipamentele de producție utilizate de unii producători indieni le permit acestora să producă produsul care face obiectul anchetei numai pornind de la tuburi formate la rece. Verificarea efectuată la locul de producție al producătorilor-exportatori indieni a arătat că aceștia au capacitatea să producă SSSPT pe care le exportă în Uniune pornind de la tuburi formate la cald. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(57)

Solicitantul a susținut, de asemenea, că echipamentele de producție utilizate de unii producători indieni le permit acestora să producă produsul care face obiectul anchetei numai pornind de la tuburi formate la rece. Verificarea efectuată la locul de producție al producătorilor-exportatori indieni a arătat că aceștia au capacitatea să producă SSSPT pe care le exportă în Uniune pornind de la tuburi formate la cald. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (58) | De asemenea, solicitantul a pus sub semnul întrebării concluzia Comisiei cu privire la modelul de afaceri neschimbat al producătorilor-exportatori responsabili pentru marea majoritate a exporturilor către Uniune. Comisia a respins această afirmație, deoarece toate societățile care au exportat în Uniune în perioada de raportare (cu excepția unui producător care a vândut în Uniune o cantitate nesemnificativă) au început practicile în cauză, care constau în importul de tuburi formate la cald din RPC și producția și vânzarea de SSSPT pe piața internă și la export, înainte de deschiderea anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(58)

De asemenea, solicitantul a pus sub semnul întrebării concluzia Comisiei cu privire la modelul de afaceri neschimbat al producătorilor-exportatori responsabili pentru marea majoritate a exporturilor către Uniune. Comisia a respins această afirmație, deoarece toate societățile care au exportat în Uniune în perioada de raportare (cu excepția unui producător care a vândut în Uniune o cantitate nesemnificativă) au început practicile în cauză, care constau în importul de tuburi formate la cald din RPC și producția și vânzarea de SSSPT pe piața internă și la export, înainte de deschiderea anchetei inițiale.

| (59) | De asemenea, solicitantul a declarat că la baza constatărilor Comisiei s-a aflat clasificarea importurilor din RPC în India, astfel cum este înregistrată în datele indiene privind importurile, în loc să fie luată în considerare clasificarea înregistrată în statisticile de export chineze. După cum s-a arătat mai sus, statisticile chineze prezintă exportul de tuburi formate la rece, în timp ce statisticile indiene prezintă importul de tuburi formate la cald. Solicitantul a mai argumentat că în cazul în care Comisia și-ar fi bazat concluziile pe statisticile indiene de import, atunci aceasta ar fi constatat eludarea măsurilor în vigoare, deoarece 45 % din produsele similare importate din RPC în India în 2015 au fost declarate drept conducte. Conform solicitantului, nicio prelucrare care ar fi putut avea loc în India nu ar fi schimbat proveniența din China a acestor conducte. În final, solicitantul a remarcat că nu a mai fost întreprinsă nicio cercetare și că nici nu s-a ajuns la vreo concluzie cu privire la acuratețea datelor din statisticile indiene de import. |
| --- | --- |

(59)

De asemenea, solicitantul a declarat că la baza constatărilor Comisiei s-a aflat clasificarea importurilor din RPC în India, astfel cum este înregistrată în datele indiene privind importurile, în loc să fie luată în considerare clasificarea înregistrată în statisticile de export chineze. După cum s-a arătat mai sus, statisticile chineze prezintă exportul de tuburi formate la rece, în timp ce statisticile indiene prezintă importul de tuburi formate la cald. Solicitantul a mai argumentat că în cazul în care Comisia și-ar fi bazat concluziile pe statisticile indiene de import, atunci aceasta ar fi constatat eludarea măsurilor în vigoare, deoarece 45 % din produsele similare importate din RPC în India în 2015 au fost declarate drept conducte. Conform solicitantului, nicio prelucrare care ar fi putut avea loc în India nu ar fi schimbat proveniența din China a acestor conducte. În final, solicitantul a remarcat că nu a mai fost întreprinsă nicio cercetare și că nici nu s-a ajuns la vreo concluzie cu privire la acuratețea datelor din statisticile indiene de import.

| (60) | Din cauza datelor contradictorii oferite atât de statisticile chineze de export, cât și de statisticile indiene de import, Comisia nu și-a bazat constatările pe aceste date statistice. De fapt, având în vedere gradul foarte ridicat de cooperare, Comisia și-a bazat concluziile pe informațiile verificate furnizate de producătorii cooperanți indieni. Ancheta s-a axat pe datele reale specifice fiecărei societăți, care confirmă natura produselor semifabricate care intră în laminoarele din India, gradul de prelucrare al acestora în laminoarele respective, precum și justificarea economică a acestor activități. |
| --- | --- |

(60)

Din cauza datelor contradictorii oferite atât de statisticile chineze de export, cât și de statisticile indiene de import, Comisia nu și-a bazat constatările pe aceste date statistice. De fapt, având în vedere gradul foarte ridicat de cooperare, Comisia și-a bazat concluziile pe informațiile verificate furnizate de producătorii cooperanți indieni. Ancheta s-a axat pe datele reale specifice fiecărei societăți, care confirmă natura produselor semifabricate care intră în laminoarele din India, gradul de prelucrare al acestora în laminoarele respective, precum și justificarea economică a acestor activități.

| (61) | În ceea ce privește legislația vamală cu privire la regulile de origine, Comisia a remarcat că anchetele antieludare iau în considerare legislația vamală, dar nu se bazează exclusiv pe aceasta pentru a determina dacă are loc sau nu eludarea măsurilor în vigoare. În plus, solicitantul se referă numai la importurile de conducte din RPC în India. Într-adevăr, volumul exporturilor de conducte din India în Uniune este cu aproape 90 % mai redus decât importurile în India de conducte provenite din RPC invocate de solicitant. Cu toate acestea, ancheta nu a găsit niciun element de probă conform căruia aceste exporturi limitate de conducte din India către Uniune ar fi făcut obiectul unei eludări în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse. |
| --- | --- |

(61)

În ceea ce privește legislația vamală cu privire la regulile de origine, Comisia a remarcat că anchetele antieludare iau în considerare legislația vamală, dar nu se bazează exclusiv pe aceasta pentru a determina dacă are loc sau nu eludarea măsurilor în vigoare. În plus, solicitantul se referă numai la importurile de conducte din RPC în India. Într-adevăr, volumul exporturilor de conducte din India în Uniune este cu aproape 90 % mai redus decât importurile în India de conducte provenite din RPC invocate de solicitant. Cu toate acestea, ancheta nu a găsit niciun element de probă conform căruia aceste exporturi limitate de conducte din India către Uniune ar fi făcut obiectul unei eludări în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.

| (62) | Solicitantul a sugerat că la concluzia Comisiei că producătorii indieni au cumpărat aproape exclusiv tuburi formate la cald s-a ajuns numai pe baza bonurilor de comandă ale acestora. Comisia a respins această afirmație, deoarece ea a ajuns la concluziile sale pe baza tuturor informațiilor de care dispunea, nu doar pe baza bonurilor de comandă. În cursul verificării efectuate în India, Comisia a examinat atât materialul de intrare semifabricat, cât și procesul de producție și produsul finit al fiecărui producător indian verificat. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(62)

Solicitantul a sugerat că la concluzia Comisiei că producătorii indieni au cumpărat aproape exclusiv tuburi formate la cald s-a ajuns numai pe baza bonurilor de comandă ale acestora. Comisia a respins această afirmație, deoarece ea a ajuns la concluziile sale pe baza tuturor informațiilor de care dispunea, nu doar pe baza bonurilor de comandă. În cursul verificării efectuate în India, Comisia a examinat atât materialul de intrare semifabricat, cât și procesul de producție și produsul finit al fiecărui producător indian verificat. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (63) | Solicitantul a mai sugerat faptul că Comisia nu a găsit niciun element de probă conform căruia producătorii chinezi nu au livrat țevi perforate la cald care să nu fi făcut obiectul unei prime etape de formare la rece în RPC, solicitantul susținând că prelucrarea ulterioară din India ar fi insuficientă pentru a conferi originea. Deoarece a existat o lipsă de cooperare aproape completă din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia și-a bazat constatările privind gradul de finisare al produselor semifabricate cumpărate din RPC de producătorii indieni pe baza informațiilor verificate ale producătorilor indieni. Comisia nu a găsit nicio dovadă că acestea ar fi fost deja prelucrate la rece în RPC. În plus, natura procesului de producție indian verificat (inclusiv capacitatea de formare la rece) și disponibilitatea producătorilor chinezi de a furniza în India tuburi semifabricate formate la cald contrazic declarațiile solicitantului. |
| --- | --- |

(63)

Solicitantul a mai sugerat faptul că Comisia nu a găsit niciun element de probă conform căruia producătorii chinezi nu au livrat țevi perforate la cald care să nu fi făcut obiectul unei prime etape de formare la rece în RPC, solicitantul susținând că prelucrarea ulterioară din India ar fi insuficientă pentru a conferi originea. Deoarece a existat o lipsă de cooperare aproape completă din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia și-a bazat constatările privind gradul de finisare al produselor semifabricate cumpărate din RPC de producătorii indieni pe baza informațiilor verificate ale producătorilor indieni. Comisia nu a găsit nicio dovadă că acestea ar fi fost deja prelucrate la rece în RPC. În plus, natura procesului de producție indian verificat (inclusiv capacitatea de formare la rece) și disponibilitatea producătorilor chinezi de a furniza în India tuburi semifabricate formate la cald contrazic declarațiile solicitantului.

| (64) | Mai mult, chiar dacă afirmația solicitantului, conform căreia unele tuburi semifabricate livrate în India au fost supuse unei prelucrări la rece de nivel limitat în RPC, ar fi fondată, acest tip de prelucrare ar fi avut un efect limitat asupra lucrărilor efectuate în India. Într-adevăr, așa cum s-a subliniat mai sus, Comisia a constatat că toți producătorii-exportatori din India verificați au efectuat o transformare substanțială în India și a stabilit o justificare economică pentru această activitate. Din aceste motive, Comisia a respins aceste afirmații. |
| --- | --- |

(64)

Mai mult, chiar dacă afirmația solicitantului, conform căreia unele tuburi semifabricate livrate în India au fost supuse unei prelucrări la rece de nivel limitat în RPC, ar fi fondată, acest tip de prelucrare ar fi avut un efect limitat asupra lucrărilor efectuate în India. Într-adevăr, așa cum s-a subliniat mai sus, Comisia a constatat că toți producătorii-exportatori din India verificați au efectuat o transformare substanțială în India și a stabilit o justificare economică pentru această activitate. Din aceste motive, Comisia a respins aceste afirmații.

| (65) | În plus, solicitantul a prezentat un raport cu privire la un producător indian în care se afirmă că anumite țevi importate de acest producător din RPC ca formate la cald trebuie să fi fost formate mai departe la rece, deoarece acestea nu pot fi produse printr-un proces de rulare la cald într-un laminor combinat de rulare și perforare. Raportul se bazează pe un raport detaliat prind importurile din RPC efectuate de acest unic producător indian. |
| --- | --- |

(65)

În plus, solicitantul a prezentat un raport cu privire la un producător indian în care se afirmă că anumite țevi importate de acest producător din RPC ca formate la cald trebuie să fi fost formate mai departe la rece, deoarece acestea nu pot fi produse printr-un proces de rulare la cald într-un laminor combinat de rulare și perforare. Raportul se bazează pe un raport detaliat prind importurile din RPC efectuate de acest unic producător indian.

| (66) | Comisia a observat că afirmația este limitată la tuburile obținute printr-un proces de perforare la cald. Cu toate acestea, atât procedeul de perforare la cald, cât și procedeul de extrudare la cald sunt utilizate de producătorii chinezi. În plus, ancheta a constatat că producătorii-exportatori indieni importă atât tuburi extrudate, cât și tuburi perforate. Din acest motiv, această afirmație nu abordează posibilitatea ca tuburile importate de acest producător indian specific de produse laminate să fi fost extrudate la cald. În plus, statisticile de import pentru acest producător specific au fost prezentate Comisiei numai după comunicarea finală și, din acest motiv, nu au putut fi verificate. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(66)

Comisia a observat că afirmația este limitată la tuburile obținute printr-un proces de perforare la cald. Cu toate acestea, atât procedeul de perforare la cald, cât și procedeul de extrudare la cald sunt utilizate de producătorii chinezi. În plus, ancheta a constatat că producătorii-exportatori indieni importă atât tuburi extrudate, cât și tuburi perforate. Din acest motiv, această afirmație nu abordează posibilitatea ca tuburile importate de acest producător indian specific de produse laminate să fi fost extrudate la cald. În plus, statisticile de import pentru acest producător specific au fost prezentate Comisiei numai după comunicarea finală și, din acest motiv, nu au putut fi verificate. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (67) | Solicitantul a furnizat un e-mail de confirmare din partea a doi producători-exportatori selectați din RPC, care au refuzat să furnizeze tuburi perforate la cald, fiind gata să livreze doar țevi formate la rece. |
| --- | --- |

(67)

Solicitantul a furnizat un e-mail de confirmare din partea a doi producători-exportatori selectați din RPC, care au refuzat să furnizeze tuburi perforate la cald, fiind gata să livreze doar țevi formate la rece.

| (68) | În primul rând, luând în considerare numărul semnificativ de producători-exportatori din RPC (la ancheta inițială au cooperat 31 de grupuri de producători-exportatori), nu se poate trage nicio concluzie din informațiile furnizate de doi dintre aceștia. În al doilea rând, Comisia a remarcat faptul că aceasta nu abordează problema producătorilor-exportatori indieni care au capacitatea de a produce produsul pe care îl exportă în Uniune, ci prezintă doar informații cu privire la politica de vânzări a acestor doi producători-exportatori chinezi. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație. |
| --- | --- |

(68)

În primul rând, luând în considerare numărul semnificativ de producători-exportatori din RPC (la ancheta inițială au cooperat 31 de grupuri de producători-exportatori), nu se poate trage nicio concluzie din informațiile furnizate de doi dintre aceștia. În al doilea rând, Comisia a remarcat faptul că aceasta nu abordează problema producătorilor-exportatori indieni care au capacitatea de a produce produsul pe care îl exportă în Uniune, ci prezintă doar informații cu privire la politica de vânzări a acestor doi producători-exportatori chinezi. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație.

| (69) | Solicitantul a susținut că în India nu există niciun laminor de perforare cu capacitatea de a produce tuburi perforate la cald cu diametrul mai mare de 4 inchi și a remarcat că acest aspect nu a fost analizat de către Comisie. |
| --- | --- |

(69)

Solicitantul a susținut că în India nu există niciun laminor de perforare cu capacitatea de a produce tuburi perforate la cald cu diametrul mai mare de 4 inchi și a remarcat că acest aspect nu a fost analizat de către Comisie.

| (70) | Comisia a remarcat că SSSPT exportate de producătorii-exportatori indieni în Uniune pot fi produse din țevi formate la cald având originea atât în India, cât și în RPC. Echipamentele de care dispun producătorii-exportatori indieni le permit acestora să prelucreze la rece țevi formate la cald în China cu un diametru de peste 4 inchi. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(70)

Comisia a remarcat că SSSPT exportate de producătorii-exportatori indieni în Uniune pot fi produse din țevi formate la cald având originea atât în India, cât și în RPC. Echipamentele de care dispun producătorii-exportatori indieni le permit acestora să prelucreze la rece țevi formate la cald în China cu un diametru de peste 4 inchi. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (71) | Solicitantul a pus sub semnul întrebării concluzia Comisiei privind transformarea substanțială din considerentul 33 de mai sus, în care Comisia a susținut că formarea la rece produce modificări ireversibile ale caracteristicilor esențiale ale produsului și a afirmat că transformarea nu prezintă costuri substanțiale. |
| --- | --- |

(71)

Solicitantul a pus sub semnul întrebării concluzia Comisiei privind transformarea substanțială din considerentul 33 de mai sus, în care Comisia a susținut că formarea la rece produce modificări ireversibile ale caracteristicilor esențiale ale produsului și a afirmat că transformarea nu prezintă costuri substanțiale.

| (72) | Comisia a remarcat mai întâi că solicitantul nu a contestat faptul că, în cursul procesului de formare la rece, produsul își schimbă dimensiunile, precum și proprietățile fizice, mecanice și metalurgice. În evaluarea sa, Comisia a remarcat faptul că stabilirea lipsei eludării în temeiul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază a fost bazată în acest caz pe existența unei motivații și a unei justificări economice suficiente pentru activitățile de prelucrare desfășurate în India. Din acest motiv, nu a fost necesar să fie făcută o evaluare cantitativă a costurilor transformării. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(72)

Comisia a remarcat mai întâi că solicitantul nu a contestat faptul că, în cursul procesului de formare la rece, produsul își schimbă dimensiunile, precum și proprietățile fizice, mecanice și metalurgice. În evaluarea sa, Comisia a remarcat faptul că stabilirea lipsei eludării în temeiul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază a fost bazată în acest caz pe existența unei motivații și a unei justificări economice suficiente pentru activitățile de prelucrare desfășurate în India. Din acest motiv, nu a fost necesar să fie făcută o evaluare cantitativă a costurilor transformării. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (73) | Solicitantul a subliniat că Comisia nu a considerat faptul că majoritatea importurilor Uniunii din India înainte de impunerea măsurilor împotriva RPC au fost făcute de o filială a unui producător din Uniune și a propus Comisiei să adapteze tabelul 1 prin deducerea acestor importuri, ceea ce ar avea drept rezultat o creștere mai accentuată a importurilor din India după impunerea măsurilor. Solicitantul a afirmat, de asemenea, că dacă Comisia ar exclude aceste exporturi, atunci Uniunea nu ar putea fi considerată o importantă piață de export pentru producătorii-exportatori indieni înainte deschiderea anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(73)

Solicitantul a subliniat că Comisia nu a considerat faptul că majoritatea importurilor Uniunii din India înainte de impunerea măsurilor împotriva RPC au fost făcute de o filială a unui producător din Uniune și a propus Comisiei să adapteze tabelul 1 prin deducerea acestor importuri, ceea ce ar avea drept rezultat o creștere mai accentuată a importurilor din India după impunerea măsurilor. Solicitantul a afirmat, de asemenea, că dacă Comisia ar exclude aceste exporturi, atunci Uniunea nu ar putea fi considerată o importantă piață de export pentru producătorii-exportatori indieni înainte deschiderea anchetei inițiale.

| (74) | Chiar dacă exporturile în Uniune ale filialei mai sus-menționate a producătorului din Uniune în India, care au fost relativ stabile în cursul perioadei de anchetă, ar fi fost excluse, acest fapt nu ar schimba evaluarea creșterii exporturilor indiene în Uniune. Într-adevăr, exporturile indiene către Uniune au rămas semnificative, rezultând modificarea configurației schimburilor comerciale explicată în considerentele 36 și 37 de mai sus. În ceea ce privește atractivitatea pieței din Uniune, Comisia face trimitere la analiza care a avut loc în cursul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(74)

Chiar dacă exporturile în Uniune ale filialei mai sus-menționate a producătorului din Uniune în India, care au fost relativ stabile în cursul perioadei de anchetă, ar fi fost excluse, acest fapt nu ar schimba evaluarea creșterii exporturilor indiene în Uniune. Într-adevăr, exporturile indiene către Uniune au rămas semnificative, rezultând modificarea configurației schimburilor comerciale explicată în considerentele 36 și 37 de mai sus. În ceea ce privește atractivitatea pieței din Uniune, Comisia face trimitere la analiza care a avut loc în cursul anchetei inițiale.

| (75) | Solicitantul a mai afirmat că în mod contrar constatării Comisiei, conform căreia cea mai mare parte a creșterii importurilor indiene din RPC a avut loc înainte de impunerea măsurilor, creșterea importurilor indiene din RPC a coincis cu deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(75)

Solicitantul a mai afirmat că în mod contrar constatării Comisiei, conform căreia cea mai mare parte a creșterii importurilor indiene din RPC a avut loc înainte de impunerea măsurilor, creșterea importurilor indiene din RPC a coincis cu deschiderea anchetei.

| (76) | Ancheta inițială a fost deschisă la 30 septembrie 2010. Deoarece SSSPT sunt în mod obișnuit produse la comandă, nu vândute din stoc, și luând în considerare timpul de expediere a bunurilor din RPC în India prin transport oceanic, este improbabil ca creșterea exporturilor chineze în India în 2009 și 2010 să fi avut loc după data deschiderii. În orice caz, acest fapt nu modifică concluzia Comisiei conform căreia creșterea importurilor din China avut loc cu mult înainte de impunerea măsurilor și nici concluzia sa, care reiese din considerentele 37 și 38, că există o modificare a configurației schimburilor comerciale, pentru acest aspect Comisia fiind de acord cu solicitantul. |
| --- | --- |

(76)

Ancheta inițială a fost deschisă la 30 septembrie 2010. Deoarece SSSPT sunt în mod obișnuit produse la comandă, nu vândute din stoc, și luând în considerare timpul de expediere a bunurilor din RPC în India prin transport oceanic, este improbabil ca creșterea exporturilor chineze în India în 2009 și 2010 să fi avut loc după data deschiderii. În orice caz, acest fapt nu modifică concluzia Comisiei conform căreia creșterea importurilor din China avut loc cu mult înainte de impunerea măsurilor și nici concluzia sa, care reiese din considerentele 37 și 38, că există o modificare a configurației schimburilor comerciale, pentru acest aspect Comisia fiind de acord cu solicitantul.

| (77) | Solicitantul a argumentat, de asemenea, că raportul dintre exporturile indiene în Uniune și importurile indiene din RPC a crescut în cursul perioadei de anchetă. Făcând referire la tabelul 2 de mai sus, într-adevăr acest raport (D/B) a crescut de la 54 % la 95 %. Cu toate acestea, în mod contrar declarațiilor solicitantului, acest fapt nu indică o modificare a modelului de afaceri al producătorilor indieni, ci indică doar o creștere a importanței pieței Uniunii pentru producătorii indieni. |
| --- | --- |

(77)

Solicitantul a argumentat, de asemenea, că raportul dintre exporturile indiene în Uniune și importurile indiene din RPC a crescut în cursul perioadei de anchetă. Făcând referire la tabelul 2 de mai sus, într-adevăr acest raport (D/B) a crescut de la 54 % la 95 %. Cu toate acestea, în mod contrar declarațiilor solicitantului, acest fapt nu indică o modificare a modelului de afaceri al producătorilor indieni, ci indică doar o creștere a importanței pieței Uniunii pentru producătorii indieni.

| (78) | Pentru a stabili dacă s-a modificat modelul de afaceri al producătorilor indieni, a fost necesară efectuarea unei analize a operațiunilor acestora în ansamblu, în loc de a fi limitată analiza la vânzările acestora în Uniune. Pentru această analiză, Comisia a utilizat comparația dintre importurile indiene din RPC și vânzările indiene totale ale societăților indiene cooperante. Din aceste motive, Comisia a respins această afirmație. |
| --- | --- |

(78)

Pentru a stabili dacă s-a modificat modelul de afaceri al producătorilor indieni, a fost necesară efectuarea unei analize a operațiunilor acestora în ansamblu, în loc de a fi limitată analiza la vânzările acestora în Uniune. Pentru această analiză, Comisia a utilizat comparația dintre importurile indiene din RPC și vânzările indiene totale ale societăților indiene cooperante. Din aceste motive, Comisia a respins această afirmație.

| (79) | Solicitantul a afirmat, de asemenea, că tragerea la rece nu este un proces care necesită investiții semnificative în active fixe și a întrebat Comisia dacă a verificat gradul de utilizare a capacității de producție dinainte de începutul perioadei de anchetă și până la perioada de raportare. |
| --- | --- |

(79)

Solicitantul a afirmat, de asemenea, că tragerea la rece nu este un proces care necesită investiții semnificative în active fixe și a întrebat Comisia dacă a verificat gradul de utilizare a capacității de producție dinainte de începutul perioadei de anchetă și până la perioada de raportare.

| (80) | Comisia a verificat într-adevăr gradul de utilizare a capacității de producție al producătorilor-exportatori indieni cooperanți, constatând că, în general, capacitatea de producție a depășit producția efectivă pe întreaga perioadă de anchetă. Acest fapt vine în sprijinul constatării că majoritatea societăților erau dotate cu activele fixe necesare încă dinainte de deschiderea anchetei inițiale, după cum este stipulat în considerentul 49 de mai sus. Mai mult, Comisia a constatat că toți producătorii-exportatori verificați care au exportat în Uniune în perioada de raportare aveau în dotare și utilizau laminoare cu pas de pelerin. Din aceste motive, Comisia a respins afirmația și și-a menținut constatarea privind cerința de investiții semnificative stipulată în considerentul 49 de mai sus. |
| --- | --- |

(80)

Comisia a verificat într-adevăr gradul de utilizare a capacității de producție al producătorilor-exportatori indieni cooperanți, constatând că, în general, capacitatea de producție a depășit producția efectivă pe întreaga perioadă de anchetă. Acest fapt vine în sprijinul constatării că majoritatea societăților erau dotate cu activele fixe necesare încă dinainte de deschiderea anchetei inițiale, după cum este stipulat în considerentul 49 de mai sus. Mai mult, Comisia a constatat că toți producătorii-exportatori verificați care au exportat în Uniune în perioada de raportare aveau în dotare și utilizau laminoare cu pas de pelerin. Din aceste motive, Comisia a respins afirmația și și-a menținut constatarea privind cerința de investiții semnificative stipulată în considerentul 49 de mai sus.

| (81) | În observațiile sale privind constatările specificate în considerentul 50, solicitantul a comparat datele Eurostat și a descoperit că media prețurilor indiene a importurilor originare din India a fost mai mare decât prețul exporturilor din RPC până în anul 2014. |
| --- | --- |

(81)

În observațiile sale privind constatările specificate în considerentul 50, solicitantul a comparat datele Eurostat și a descoperit că media prețurilor indiene a importurilor originare din India a fost mai mare decât prețul exporturilor din RPC până în anul 2014.

| (82) | În considerentul 50, Comisia a făcut o comparație a prețurilor medii în 2009 pe baza statisticilor publicate în tabelele 4 și 17 din Regulamentul (UE) nr. 627/2011 al Comisiei (4), care a indicat un preț mai scăzut pentru India. În orice caz, solicitantul nu contestă faptul că importurile indiene au devenit cea mai ieftină sursă de importuri pe piața Uniunii după impunerea taxei antidumping împotriva RPC. Prin urmare, această afirmație a fost, de asemenea, respinsă. |
| --- | --- |

(82)

În considerentul 50, Comisia a făcut o comparație a prețurilor medii în 2009 pe baza statisticilor publicate în tabelele 4 și 17 din Regulamentul (UE) nr. 627/2011 al Comisiei (4), care a indicat un preț mai scăzut pentru India. În orice caz, solicitantul nu contestă faptul că importurile indiene au devenit cea mai ieftină sursă de importuri pe piața Uniunii după impunerea taxei antidumping împotriva RPC. Prin urmare, această afirmație a fost, de asemenea, respinsă.

4

4.   ÎNCHEIEREA ANCHETEI

ÎNCHEIEREA ANCHETEI

| (83) | Având în vedere constatările de mai sus, ancheta antieludare în curs ar trebui încheiată. |
| --- | --- |

(83)

Având în vedere constatările de mai sus, ancheta antieludare în curs ar trebui încheiată.

| (84) | Ancheta a demonstrat că prelucrarea la rece reprezintă o transformare substanțială a produsului și că există motivație și justificare economică, alta decât evitarea taxei, pentru orice modificare a configurației schimburilor comerciale dintre RPC, India și Uniune. |
| --- | --- |

(84)

Ancheta a demonstrat că prelucrarea la rece reprezintă o transformare substanțială a produsului și că există motivație și justificare economică, alta decât evitarea taxei, pentru orice modificare a configurației schimburilor comerciale dintre RPC, India și Uniune.

| (85) | Din aceste motive, condițiile prevăzute la articolul 13 alineatul (1) pentru constatarea unei eludări nu sunt îndeplinite, iar măsurile în vigoare privind importurile produsului în cauză originar din RPC nu ar trebui extinse la importurile aceluiași produs expediat din India, indiferent dacă este sau nu declarat ca provenind din India. |
| --- | --- |

(85)

Din aceste motive, condițiile prevăzute la articolul 13 alineatul (1) pentru constatarea unei eludări nu sunt îndeplinite, iar măsurile în vigoare privind importurile produsului în cauză originar din RPC nu ar trebui extinse la importurile aceluiași produs expediat din India, indiferent dacă este sau nu declarat ca provenind din India.

| (86) | Înregistrarea importurilor produsului care face obiectul anchetei expediat din India, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din India, prevăzută prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/272, ar trebui să înceteze. |
| --- | --- |

(86)

Înregistrarea importurilor produsului care face obiectul anchetei expediat din India, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din India, prevăzută prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/272, ar trebui să înceteze.

| (87) | Comitetul instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 nu a emis un aviz, |
| --- | --- |

(87)

Comitetul instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 nu a emis un aviz,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Ancheta deschisă prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/272 privind posibila eludare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1331/2011 al Consiliului la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, încadrate în prezent la codurile NC ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 și ex 7304 90 00 (coduri TARIC: 7304110011, 7304110019, 7304220021, 7304220029, 7304240021, 7304240029, 7304410091, 7304491091, 7304499391, 7304499591, 7304499991 și 7304900091) originare din Republica Populară Chineză prin importuri expediate din India, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din India, și de supunere a acestor importuri la înregistrare este încheiată.

Articolul 2

Autoritățile vamale sunt invitate să suspende înregistrarea importurilor instituită în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/272.

Articolul 3

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/272 se abrogă.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 noiembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  
  JO L 336, 20.12.2011, p. 6.

2

(3)  
  JO L 40, 17.2.2017, p. 64.

3

(4)  
  JO L 169, 29.6.2011, p. 1.

4

---

| 16.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 299/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 299/11

---

REGULAMENTUL (UE) 2017/2094 AL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 3 noiembrie 2017

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 795/2014 privind cerințele de monitorizare pentru sistemele de plăți de importanță sistemică (BCE/2017/32)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (2),

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 3.1, articolul 22 și articolul 34.1 prima liniuță,

întrucât:

| (1) | În aprilie 2012, Comitetul pentru sisteme de plăți și de decontare (Committee on Payment and Settlement Systems – CPSS) al Băncii Reglementelor Internaționale și Comitetul tehnic al Organizației Internaționale a Comisiilor de Valori Mobiliare (International Organization of Securities Commissions – IOSCO) au publicat Principiile pentru infrastructurile piețelor financiare (1). Comitetul pentru plăți și infrastructuri de piață (Committee on Payments and Market Infrastructures – CPMI), succesorul CPPS, și IOSCO au publicat ulterior orientări cu privire la aceste principii. Banca Centrală Europeană (BCE) a decis să pună în aplicare principiile CPMI-IOSCO și orientările ulterioare, în măsura în care sunt aplicabile sistemelor de plăți de importanță sistemică (systemically important payment systems) (SIPS) prin intermediul Regulamentului (UE) nr. 795/2014 al Băncii Centrale Europene (BCE/2014/28) (2). |
| --- | --- |

(1)

În aprilie 2012, Comitetul pentru sisteme de plăți și de decontare (Committee on Payment and Settlement Systems – CPSS) al Băncii Reglementelor Internaționale și Comitetul tehnic al Organizației Internaționale a Comisiilor de Valori Mobiliare (International Organization of Securities Commissions – IOSCO) au publicat Principiile pentru infrastructurile piețelor financiare (1). Comitetul pentru plăți și infrastructuri de piață (Committee on Payments and Market Infrastructures – CPMI), succesorul CPPS, și IOSCO au publicat ulterior orientări cu privire la aceste principii. Banca Centrală Europeană (BCE) a decis să pună în aplicare principiile CPMI-IOSCO și orientările ulterioare, în măsura în care sunt aplicabile sistemelor de plăți de importanță sistemică (systemically important payment systems) (SIPS) prin intermediul Regulamentului (UE) nr. 795/2014 al Băncii Centrale Europene (BCE/2014/28) (2).

| (2) | Consiliul guvernatorilor a reexaminat aplicarea generală a Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28), în conformitate cu articolul 24 din acesta. Această reexaminare a luat în considerare rezultatele primei evaluări cuprinzătoare a SIPS. Ca urmare a evaluării, s-a constatat că anumite aspecte necesitau îmbunătățiri sau clarificări, precum și, în câteva cazuri, modificări mai substanțiale pentru a asigura aplicarea celor mai înalte standarde de monitorizare. |
| --- | --- |

(2)

Consiliul guvernatorilor a reexaminat aplicarea generală a Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28), în conformitate cu articolul 24 din acesta. Această reexaminare a luat în considerare rezultatele primei evaluări cuprinzătoare a SIPS. Ca urmare a evaluării, s-a constatat că anumite aspecte necesitau îmbunătățiri sau clarificări, precum și, în câteva cazuri, modificări mai substanțiale pentru a asigura aplicarea celor mai înalte standarde de monitorizare.

| (3) | În sensul prezentului regulament, instituțiile de plată și instituțiile emitente de monedă electronică cu acces la SIPS prin intermediul unor participanți direcți, în temeiul articolului 35 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului (3), ar trebui tratați ca participanți indirecți. |
| --- | --- |

(3)

În sensul prezentului regulament, instituțiile de plată și instituțiile emitente de monedă electronică cu acces la SIPS prin intermediul unor participanți direcți, în temeiul articolului 35 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului (3), ar trebui tratați ca participanți indirecți.

| (4) | Pentru a asigura diminuarea efectivă a riscului, este important să se mențină o separare clară între funcțiile operațională, de administrare a riscurilor și de audit intern, inclusiv prin desemnarea unor persoane diferite pentru exercitarea acestor funcții. De asemenea, în cazul operatorilor SIPS din afara Eurosistemului, ar trebui să se asigure, sub rezerva legislației naționale, că în cadrul Consiliului acestora există un membru independent, în vederea îmbunătățirii eficacității Consiliului. Întrucât Eurosistemul are obiective și responsabilități de politică publică, precum și o structură instituțională, definite în tratat și în Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, operatorii SIPS din Eurosistem ar trebui exceptați de la această cerință. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a asigura diminuarea efectivă a riscului, este important să se mențină o separare clară între funcțiile operațională, de administrare a riscurilor și de audit intern, inclusiv prin desemnarea unor persoane diferite pentru exercitarea acestor funcții. De asemenea, în cazul operatorilor SIPS din afara Eurosistemului, ar trebui să se asigure, sub rezerva legislației naționale, că în cadrul Consiliului acestora există un membru independent, în vederea îmbunătățirii eficacității Consiliului. Întrucât Eurosistemul are obiective și responsabilități de politică publică, precum și o structură instituțională, definite în tratat și în Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, operatorii SIPS din Eurosistem ar trebui exceptați de la această cerință.

| (5) | De asemenea, Consiliul guvernatorilor a identificat necesitatea clarificării suplimentare a responsabilităților Consiliului unui operator SIPS, printre care se numără aprobarea deciziilor care au un impact semnificativ asupra profilului de risc al unui SIPS sau operator SIPS și a documentelor cheie privind riscul care reglementează activitatea SIPS. |
| --- | --- |

(5)

De asemenea, Consiliul guvernatorilor a identificat necesitatea clarificării suplimentare a responsabilităților Consiliului unui operator SIPS, printre care se numără aprobarea deciziilor care au un impact semnificativ asupra profilului de risc al unui SIPS sau operator SIPS și a documentelor cheie privind riscul care reglementează activitatea SIPS.

| (6) | Consiliul guvernatorilor a fost în general de acord cu privire la faptul că este necesar să se îmbunătățească semnificativ diminuarea riscului de lichiditate generat în sistemele de decontare pe bază netă amânată (deferred net settlement – DNS) prin asigurarea diminuării efective a riscului de lichiditate pentru toate ciclurile din momentul în care un ordin de transfer a fost inclus în calcularea pozițiilor de decontare netă și poziția este vizibilă pentru participant. |
| --- | --- |

(6)

Consiliul guvernatorilor a fost în general de acord cu privire la faptul că este necesar să se îmbunătățească semnificativ diminuarea riscului de lichiditate generat în sistemele de decontare pe bază netă amânată (deferred net settlement – DNS) prin asigurarea diminuării efective a riscului de lichiditate pentru toate ciclurile din momentul în care un ordin de transfer a fost inclus în calcularea pozițiilor de decontare netă și poziția este vizibilă pentru participant.

| (7) | Pentru a permite buna funcționare a unui SIPS, este necesar ca participanții să dispună de instrumente adecvate pentru a-și administra în mod eficient lichiditatea. Operatorul SIPS trebuie să monitorizeze și să faciliteze fluxul normal de lichiditate la nivelul sistemului, luând în considerare expunerea fiecărui participant la riscul de lichiditate. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a permite buna funcționare a unui SIPS, este necesar ca participanții să dispună de instrumente adecvate pentru a-și administra în mod eficient lichiditatea. Operatorul SIPS trebuie să monitorizeze și să faciliteze fluxul normal de lichiditate la nivelul sistemului, luând în considerare expunerea fiecărui participant la riscul de lichiditate.

| (8) | Operatorul SIPS care decontează plăți unilaterale în euro trebuie să se asigure că decontarea definitivă se efectuează în banii băncii centrale. Întrucât această cerință se aplică și în cazul în care un SIPS care oferă decontare în banii băncii centrale se află într-o situație de urgență, operatorii SIPS care decontează plăți pentru alte SIPS ar trebui să depună eforturi pentru a permite decontarea finală chiar și într-o astfel de situație. |
| --- | --- |

(8)

Operatorul SIPS care decontează plăți unilaterale în euro trebuie să se asigure că decontarea definitivă se efectuează în banii băncii centrale. Întrucât această cerință se aplică și în cazul în care un SIPS care oferă decontare în banii băncii centrale se află într-o situație de urgență, operatorii SIPS care decontează plăți pentru alte SIPS ar trebui să depună eforturi pentru a permite decontarea finală chiar și într-o astfel de situație.

| (9) | Pentru a se asigura că fondurile SIPS sunt protejate de eventuale pierderi comerciale, activele deținute de un operator SIPS pentru a acoperi riscul general de afaceri ar trebui separate de activele deținute pentru operațiunile comerciale zilnice. În plus, ar trebui să se facă distincție între un plan de redresare și lichidare ordonată al unui SIPS, pe de o parte, și un plan SIPS privind capitalul, pe de altă parte. În timp ce acesta din urmă trebuie să reflecte posibilitatea atragerii de capital, primul ar trebui să asigure că, în cadrul activității obișnuite, fondurile disponibile pentru planul de redresare și lichidare ordonată nu scad sub nivelul necesar pentru punerea în aplicare a acestora. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a se asigura că fondurile SIPS sunt protejate de eventuale pierderi comerciale, activele deținute de un operator SIPS pentru a acoperi riscul general de afaceri ar trebui separate de activele deținute pentru operațiunile comerciale zilnice. În plus, ar trebui să se facă distincție între un plan de redresare și lichidare ordonată al unui SIPS, pe de o parte, și un plan SIPS privind capitalul, pe de altă parte. În timp ce acesta din urmă trebuie să reflecte posibilitatea atragerii de capital, primul ar trebui să asigure că, în cadrul activității obișnuite, fondurile disponibile pentru planul de redresare și lichidare ordonată nu scad sub nivelul necesar pentru punerea în aplicare a acestora.

| (10) | Asigurarea unei gestionări eficace a riscului operațional reprezintă un proces continuu care necesită ca politicile și procedurile operaționale să fie testate și reexaminate periodic și de câte ori este necesar, în special în urma unor modificări semnificative ale sistemului. Acest lucru este adevărat în special pentru gestionarea riscurilor cibernetice, a căror importanță a crescut de la publicarea Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28). Prezentul regulament stabilește cerințe specifice care sunt importante pentru diminuarea riscurilor cibernetice. |
| --- | --- |

(10)

Asigurarea unei gestionări eficace a riscului operațional reprezintă un proces continuu care necesită ca politicile și procedurile operaționale să fie testate și reexaminate periodic și de câte ori este necesar, în special în urma unor modificări semnificative ale sistemului. Acest lucru este adevărat în special pentru gestionarea riscurilor cibernetice, a căror importanță a crescut de la publicarea Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28). Prezentul regulament stabilește cerințe specifice care sunt importante pentru diminuarea riscurilor cibernetice.

| (11) | Pentru ca o autoritate competentă să-și poată exercita în mod efectiv competențele de monitorizare, aceste competențe ar trebui completate cu două instrumente suplimentare. În primul rând, autoritatea competentă ar trebui să aibă competența de a solicita unui operator SIPS să desemneze un expert independent pentru a efectua o investigație sau un control independent asupra funcționării SIPS. În plus, autoritatea competentă ar trebui să poată impune cerințe privind tipul de expert care urmează a fi desemnat, conținutul și sfera raportului care urmează a fi întocmit, regimul raportului, inclusiv comunicarea și publicarea, precum și calendarul pentru producerea raportului. În al doilea rând, în conformitate cu Responsabilitatea B din Principiile pentru infrastructurile piețelor financiare menționate mai sus, o autoritate competentă ar trebui să poată desfășura inspecții la fața locului sau să delege această atribuție. |
| --- | --- |

(11)

Pentru ca o autoritate competentă să-și poată exercita în mod efectiv competențele de monitorizare, aceste competențe ar trebui completate cu două instrumente suplimentare. În primul rând, autoritatea competentă ar trebui să aibă competența de a solicita unui operator SIPS să desemneze un expert independent pentru a efectua o investigație sau un control independent asupra funcționării SIPS. În plus, autoritatea competentă ar trebui să poată impune cerințe privind tipul de expert care urmează a fi desemnat, conținutul și sfera raportului care urmează a fi întocmit, regimul raportului, inclusiv comunicarea și publicarea, precum și calendarul pentru producerea raportului. În al doilea rând, în conformitate cu Responsabilitatea B din Principiile pentru infrastructurile piețelor financiare menționate mai sus, o autoritate competentă ar trebui să poată desfășura inspecții la fața locului sau să delege această atribuție.

| (12) | Deși măsurile corective pot fi impuse numai pentru încălcări ale Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28), pot exista situații care necesită inițierea procedurii de impunere a unor astfel de măsuri pe baza unei suspiciuni de neconformitate, acordând unui operator SIPS ocazia de a fi audiat și de a oferi explicații înainte să fie constatată încălcarea. Procedura de impunere a măsurilor corective ar trebui stabilită printr-o decizie. În plus, o autoritate competentă, alta decât BCE, ar trebui să notifice BCE fără întârzieri nejustificate cu privire la intenția sa de a impune măsuri corective. |
| --- | --- |

(12)

Deși măsurile corective pot fi impuse numai pentru încălcări ale Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28), pot exista situații care necesită inițierea procedurii de impunere a unor astfel de măsuri pe baza unei suspiciuni de neconformitate, acordând unui operator SIPS ocazia de a fi audiat și de a oferi explicații înainte să fie constatată încălcarea. Procedura de impunere a măsurilor corective ar trebui stabilită printr-o decizie. În plus, o autoritate competentă, alta decât BCE, ar trebui să notifice BCE fără întârzieri nejustificate cu privire la intenția sa de a impune măsuri corective.

| (13) | Având în vedere constatările reexaminării desfășurate de Consiliul guvernatorilor și pentru a pune în aplicare orientările CPMI-IOSCO, în măsura în care sunt aplicabile SIPS, Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28) ar trebui modificat în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere constatările reexaminării desfășurate de Consiliul guvernatorilor și pentru a pune în aplicare orientările CPMI-IOSCO, în măsura în care sunt aplicabile SIPS, Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28) ar trebui modificat în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări

Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28) se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (3) punctul (ii) se înlocuiește cu următorul text:






  „(ii) | plățile totale exprimate în euro procesate reprezintă cel puțin unul din următoarele:






  — | 15 % din volumul total de plăți exprimate în euro din Uniune; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 1 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (3) punctul (ii) se înlocuiește cu următorul text:

„(ii)

plățile totale exprimate în euro procesate reprezintă cel puțin unul din următoarele:

—

15 % din volumul total de plăți exprimate în euro din Uniune;

| — | 5 % din volumul total de plăți transfrontaliere exprimate în euro din Uniune; |
| --- | --- |

—

5 % din volumul total de plăți transfrontaliere exprimate în euro din Uniune;

| — | o cotă de piață de 75 % din volumul total de plăți exprimate în euro la nivelul unui stat membru a cărui monedă este euro;”; |
| --- | --- |

—

o cotă de piață de 75 % din volumul total de plăți exprimate în euro la nivelul unui stat membru a cărui monedă este euro;”;

| (b) | la alineatul (3) se adaugă următorul paragraf:
  „Se desfășoară anual un exercițiu de identificare.”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3) se adaugă următorul paragraf:

„Se desfășoară anual un exercițiu de identificare.”;

| (c) | se introduce următorul alineat (3a):

  „(3a)   O decizie adoptată în temeiul alineatului (2) rămâne în vigoare până la abrogarea sa. Reexaminările de verificare ale sistemelor de plăți care au fost identificate ca SIPS se efectuează anual pentru a se verifica dacă acestea continuă să îndeplinească criteriile pe baza cărora a fost efectuată respectiva identificare.”; |
| --- | --- |

(c)

se introduce următorul alineat (3a):

„(3a)   O decizie adoptată în temeiul alineatului (2) rămâne în vigoare până la abrogarea sa. Reexaminările de verificare ale sistemelor de plăți care au fost identificate ca SIPS se efectuează anual pentru a se verifica dacă acestea continuă să îndeplinească criteriile pe baza cărora a fost efectuată respectiva identificare.”;

| (d) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

  „(4)   Operatorii SIPS cooperează în mod continuu cu autoritatea competentă și asigură conformitatea SIPS pe care îl operează cu cerințele prevăzute la articolele 3-21, inclusiv în ceea ce privește eficacitatea generală a regulilor, procedurilor, proceselor și mecanismelor acestora. Operatorii SIPS cooperează cu autoritatea competentă și pentru a facilita obiectivul mai larg de promovare a bunei funcționări a sistemelor de plăți la nivel sistemic.” |
| --- | --- |

(d)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Operatorii SIPS cooperează în mod continuu cu autoritatea competentă și asigură conformitatea SIPS pe care îl operează cu cerințele prevăzute la articolele 3-21, inclusiv în ceea ce privește eficacitatea generală a regulilor, procedurilor, proceselor și mecanismelor acestora. Operatorii SIPS cooperează cu autoritatea competentă și pentru a facilita obiectivul mai larg de promovare a bunei funcționări a sistemelor de plăți la nivel sistemic.”

| 2. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 14 se înlocuiește cu următorul text:






  „14. | «sistem de decontare pe bază netă amânată» (deferred net settlement system) (sistem DNS) înseamnă un sistem în legătură cu care decontarea în banii băncii centrale are loc pe bază netă la sfârșitul unui ciclu de decontare predefinit, de exemplu, la sfârșitul sau în cursul zilei lucrătoare;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 14 se înlocuiește cu următorul text:

„14.

«sistem de decontare pe bază netă amânată» (deferred net settlement system

| (b) | punctul 18 se înlocuiește cu următorul text:






  „18. | «participant direct» înseamnă o entitate juridică care are o relație contractuală cu un operator SIPS, este ținută de normele SIPS relevant, are permisiunea să trimită ordine de transfer către acel sistem și este capabilă să primească ordine de transfer de la acesta;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul 18 se înlocuiește cu următorul text:

„18.

«participant direct» înseamnă o entitate juridică care are o relație contractuală cu un operator SIPS, este ținută de normele SIPS relevant, are permisiunea să trimită ordine de transfer către acel sistem și este capabilă să primească ordine de transfer de la acesta;”;

| (c) | se introduce următorul punct 18a:






  „18a. | «participant indirect» înseamnă o entitate juridică care nu are acces direct la serviciile unui SIPS și în mod normal nu este direct ținută de normele SIPS relevant, și ale cărei ordine de transfer sunt compensate, decontate și înregistrate de SIPS printr-un participant direct. Un participant indirect are o relație contractuală cu un participant direct. Entitățile juridice relevante sunt limitate la:






  (i) | instituții de credit, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (*1); |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

se introduce următorul punct 18a:

„18a.

«participant indirect» înseamnă o entitate juridică care nu are acces direct la serviciile unui SIPS și în mod normal nu este direct ținută de normele SIPS relevant, și ale cărei ordine de transfer sunt compensate, decontate și înregistrate de SIPS printr-un participant direct. Un participant indirect are o relație contractuală cu un participant direct. Entitățile juridice relevante sunt limitate la:

(i)

instituții de credit, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (*1);

*1

| (ii) | întreprinderi de investiții (societăți de investiții), astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*2); |
| --- | --- |

(ii)

întreprinderi de investiții (societăți de investiții), astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*2);

*2

| (iii) | orice întreprindere cu sediul social în afara Uniunii și ale cărei atribuții corespund cu cele ale instituțiilor de credit sau întreprinderilor de investiții din Uniune, astfel cum sunt definite la punctele (i) și (ii); |
| --- | --- |

(iii)

orice întreprindere cu sediul social în afara Uniunii și ale cărei atribuții corespund cu cele ale instituțiilor de credit sau întreprinderilor de investiții din Uniune, astfel cum sunt definite la punctele (i) și (ii);

| (iv) | autorități publice și întreprinderi garantate public și parteneri centrali (contrapărți centrale), agenți de decontare, case de compensație și operatori de sistem, astfel cum sunt definiți la articolul 2 literele (c), (d), (e) și (p) din Directiva 98/26/CE; |
| --- | --- |

(iv)

autorități publice și întreprinderi garantate public și parteneri centrali (contrapărți centrale), agenți de decontare, case de compensație și operatori de sistem, astfel cum sunt definiți la articolul 2 literele (c), (d), (e) și (p) din Directiva 98/26/CE;

| (v) | instituții de plată și instituții emitente de monedă electronică, astfel cum sunt definite la articolul 4 punctul 4 din Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului (*3) și la articolul 2 punctul 1 din Directiva (UE) 2009/110/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*4); |
| --- | --- |

(v)

instituții de plată și instituții emitente de monedă electronică, astfel cum sunt definite la articolul 4 punctul 4 din Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului (*3) și la articolul 2 punctul 1 din Directiva (UE) 2009/110/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*4);

*3

*4

(*1)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1)."

*1

(*2)  Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare, de modificare a Directivelor 85/611/CEE și 93/6/CEE ale Consiliului și a Directivei 2000/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 93/22/CEE a Consiliului (JO L 145, 30.4.2004, p. 1)."

*2

(*3)  Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, de modificare a Directivelor 2002/65/CE, 2009/110/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, și de abrogare a Directivei 2007/64/CE (JO L 337, 23.12.2015, p. 35)."

*3

(*4)  Directiva 2009/110/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind accesul la activitate, desfășurarea și supravegherea prudențială a activității instituțiilor emitente de monedă electronică, de modificare a Directivelor 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 2000/46/CE (JO L 267, 10.10.2009, p. 7).”;"

*4

| (d) | se adaugă următoarele puncte 40-44:






  „40. | «director independent» înseamnă un membru neexecutiv al Consiliului care nu are nicio relație de afaceri, familială sau de altă natură care creează un conflict de interese în legătură cu SIPS sau operatorul SIPS, acționarii majoritari ai acestora, conducerea acestora sau participanții la aceștia și care nu a avut astfel de relații în cei doi ani care precedă numirea sa în Consiliu; |
| --- | --- | --- |

(d)

se adaugă următoarele puncte 40-44:

„40.

«director independent» înseamnă un membru neexecutiv al Consiliului care nu are nicio relație de afaceri, familială sau de altă natură care creează un conflict de interese în legătură cu SIPS sau operatorul SIPS, acționarii majoritari ai acestora, conducerea acestora sau participanții la aceștia și care nu a avut astfel de relații în cei doi ani care precedă numirea sa în Consiliu;

| 41. | «societate afiliată» înseamnă o societate care îl controlează pe participant sau care este controlată de acesta sau care se află sub același control ca participantul. Controlul unei societăți este definit drept: (a) deținerea în proprietate, controlul sau deținerea a cel puțin 20 % sau mai mult dintr-o clasă de acțiuni care dau drept de vot în cadrul societății; sau (b) consolidarea societății în scopul raportării financiare; |
| --- | --- |

41.

«societate afiliată» înseamnă o societate care îl controlează pe participant sau care este controlată de acesta sau care se află sub același control ca participantul. Controlul unei societăți este definit drept: (a) deținerea în proprietate, controlul sau deținerea a cel puțin 20 % sau mai mult dintr-o clasă de acțiuni care dau drept de vot în cadrul societății; sau (b) consolidarea societății în scopul raportării financiare;

| 42. | «situație de urgență» înseamnă un eveniment, o situație sau o împrejurare care are capacitatea de a determina nefuncționarea sau perturbarea operațiunilor, serviciilor sau funcțiilor unui SIPS, inclusiv perturbarea sau împiedicarea decontării finale; |
| --- | --- |

42.

«situație de urgență» înseamnă un eveniment, o situație sau o împrejurare care are capacitatea de a determina nefuncționarea sau perturbarea operațiunilor, serviciilor sau funcțiilor unui SIPS, inclusiv perturbarea sau împiedicarea decontării finale;

| 43. | «obligații financiare» înseamnă obligațiile juridice care apar, în cadrul SIPS, între participanți sau între participanți și operatorul SIPS ca urmare a ordinelor de transfer introduse în acest SIPS; |
| --- | --- |

43.

«obligații financiare» înseamnă obligațiile juridice care apar, în cadrul SIPS, între participanți sau între participanți și operatorul SIPS ca urmare a ordinelor de transfer introduse în acest SIPS;

| 44. | «măsură corectivă» înseamnă o măsură sau acțiune specifică, indiferent de forma, durata sau gravitatea acesteia, care este impusă unui operator SIPS de către o autoritate competentă pentru a remedia sau a evita o repetare a neconformității cu cerințele prevăzute la articolele 3-21.” |
| --- | --- |

44.

«măsură corectivă» înseamnă o măsură sau acțiune specifică, indiferent de forma, durata sau gravitatea acesteia, care este impusă unui operator SIPS de către o autoritate competentă pentru a remedia sau a evita o repetare a neconformității cu cerințele prevăzute la articolele 3-21.”

| 3. | Articolul 4 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Operatorul SIPS deține mecanisme de guvernanță documentate și efective, care stabilesc ierarhii clare și directe de responsabilitate și răspundere. Aceste mecanisme sunt puse la dispoziția autorității competente, a deținătorilor și a participanților. Operatorul SIPS pune la dispoziția publicului versiuni prescurtate ale acestora.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Operatorul SIPS deține mecanisme de guvernanță documentate și efective, care stabilesc ierarhii clare și directe de responsabilitate și răspundere. Aceste mecanisme sunt puse la dispoziția autorității competente, a deținătorilor și a participanților. Operatorul SIPS pune la dispoziția publicului versiuni prescurtate ale acestora.”;

| (b) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

  „(5)   Componența Consiliului asigură integritatea și, cu excepția SIPS din Eurosistem, un mix adecvat de competențe tehnice, cunoștințe și experiență, atât în privința SIPS, cât și a pieței financiare în general, permițând Consiliului să-și îndeplinească rolurile și responsabilitățile. Componența ia în considerare, de asemenea, alocarea competențelor în conformitate cu legislația națională. Cu excepția SIPS din Eurosistem și în măsura permisă de legislația națională, Consiliul include membri neexecutivi, inclusiv cel puțin un director independent.”; |
| --- | --- |

(b)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Componența Consiliului asigură integritatea și, cu excepția SIPS din Eurosistem, un mix adecvat de competențe tehnice, cunoștințe și experiență, atât în privința SIPS, cât și a pieței financiare în general, permițând Consiliului să-și îndeplinească rolurile și responsabilitățile. Componența ia în considerare, de asemenea, alocarea competențelor în conformitate cu legislația națională. Cu excepția SIPS din Eurosistem și în măsura permisă de legislația națională, Consiliul include membri neexecutivi, inclusiv cel puțin un director independent.”;

| (c) | alineatul (7) al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Consiliul se asigură că există trei linii de apărare clare și eficace (operațiuni, gestionarea riscurilor și audit intern), care sunt separate una de cealaltă și care beneficiază de suficientă autoritate, independență, resurse și acces la Consiliu.”; |
| --- | --- |

(c)

alineatul (7) al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Consiliul se asigură că există trei linii de apărare clare și eficace (operațiuni, gestionarea riscurilor și audit intern), care sunt separate una de cealaltă și care beneficiază de suficientă autoritate, independență, resurse și acces la Consiliu.”;

| (d) | se introduce următorul alineat (7a):

  „(7a)   Aprobarea Consiliului este necesară pentru deciziile care au un impact semnificativ asupra profilului de risc al SIPS și pentru documentele cheie privind riscul care reglementează operațiunile SIPS. Ca o cerință minimă, Consiliul aprobă și reexaminează anual cadrul cuprinzător de gestionare a riscurilor menționat la articolul 5 alineatul (1), cadrul privind riscul operațional și planul aferent de continuitate a activității menționate la articolul 15 alineatul (1) și, respectiv, la articolul 15 alineatul (5), planul de redresare și lichidare ordonată și planul privind capitalul menționate la articolul 5 alineatul (4) și, respectiv, la articolul 13 alineatul (6), cadrele privind riscul de credit și riscul de lichiditate menționate la articolul 6 alineatul (1) și, respectiv, articolul 8 alineatul (1), cadrul privind colateralul care reglementează gestionarea riscurilor prevăzut la articolul 7, strategia de investiții a SIPS menționată la articolul 14 alineatul (4), precum și cadrul de reziliență cibernetică menționat la articolul 15 alineatul (4a).” |
| --- | --- |

(d)

se introduce următorul alineat (7a):

„(7a)   Aprobarea Consiliului este necesară pentru deciziile care au un impact semnificativ asupra profilului de risc al SIPS și pentru documentele cheie privind riscul care reglementează operațiunile SIPS. Ca o cerință minimă, Consiliul aprobă și reexaminează anual cadrul cuprinzător de gestionare a riscurilor menționat la articolul 5 alineatul (1), cadrul privind riscul operațional și planul aferent de continuitate a activității menționate la articolul 15 alineatul (1) și, respectiv, la articolul 15 alineatul (5), planul de redresare și lichidare ordonată și planul privind capitalul menționate la articolul 5 alineatul (4) și, respectiv, la articolul 13 alineatul (6), cadrele privind riscul de credit și riscul de lichiditate menționate la articolul 6 alineatul (1) și, respectiv, articolul 8 alineatul (1), cadrul privind colateralul care reglementează gestionarea riscurilor prevăzut la articolul 7, strategia de investiții a SIPS menționată la articolul 14 alineatul (4), precum și cadrul de reziliență cibernetică menționat la articolul 15 alineatul (4a).”

| 4. | La articolul 5, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

  „(4)   Operatorul SIPS definește operațiunile și serviciile critice ale SIPS. Totodată, acesta identifică scenarii specifice care-l pot împiedica să poată furniza aceste operațiuni și servicii critice drept preocupări permanente și evaluează eficacitatea tuturor opțiunilor de redresare și, cu excepția SIPS din Eurosistem, lichidare ordonată. Operatorul SIPS reexaminează cel puțin anual operațiunile și serviciile critice ale SIPS. În baza acestei evaluări,operatorul SIPS pregătește un plan viabil de redresare a SIPS și, cu excepția SIPS din Eurosistem, lichidare ordonată. Planul de redresare și lichidare ordonată cuprinde, printre altele, un rezumat cuprinzător al principalelor strategii de redresare și lichidare ordonată, o reiterare a operațiunilor și serviciilor critice ale SIPS, precum și o descriere a măsurilor necesare pentru a pune în aplicare strategiile cheie. Operatorul SIPS, dacă este cazul, transmite autorităților relevante informațiile necesare în vederea planificării rezoluției.” |
| --- | --- |

4.

La articolul 5, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Operatorul SIPS definește operațiunile și serviciile critice ale SIPS. Totodată, acesta identifică scenarii specifice care-l pot împiedica să poată furniza aceste operațiuni și servicii critice drept preocupări permanente și evaluează eficacitatea tuturor opțiunilor de redresare și, cu excepția SIPS din Eurosistem, lichidare ordonată. Operatorul SIPS reexaminează cel puțin anual operațiunile și serviciile critice ale SIPS. În baza acestei evaluări,operatorul SIPS pregătește un plan viabil de redresare a SIPS și, cu excepția SIPS din Eurosistem, lichidare ordonată. Planul de redresare și lichidare ordonată cuprinde, printre altele, un rezumat cuprinzător al principalelor strategii de redresare și lichidare ordonată, o reiterare a operațiunilor și serviciilor critice ale SIPS, precum și o descriere a măsurilor necesare pentru a pune în aplicare strategiile cheie. Operatorul SIPS, dacă este cazul, transmite autorităților relevante informațiile necesare în vederea planificării rezoluției.”

| 5. | Articolul 6 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 6
  Riscul de credit

  (1)   Operatorul SIPS stabilește un cadru robust de măsurare, monitorizare și gestionare a expunerilor sale la riscul de credit față de participanții acestuia și a expunerilor la riscul de credit între participanți, care decurg din procesele de plată, compensare și decontare ale SIPS.


  (2)   Operatorul SIPS identifică toate sursele de risc de credit. Măsurarea și monitorizarea expunerilor la riscul de credit au loc pe întreaga durată a zilei, utilizând informații actualizate și instrumente corespunzătoare de gestionare a riscurilor.


  (2a)   Operatorul SIPS care operează un sistem DNS se asigură că:






  (a) | obligațiile financiare sunt stabilite cel târziu în momentul în care un ordin de transfer este inclus în calcularea pozițiilor de decontare netă accesibile fiecărui participant; și |
| --- | --- | --- |

5.

Articolul 6 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 6

Riscul de credit

(1)   Operatorul SIPS stabilește un cadru robust de măsurare, monitorizare și gestionare a expunerilor sale la riscul de credit față de participanții acestuia și a expunerilor la riscul de credit între participanți, care decurg din procesele de plată, compensare și decontare ale SIPS.

(2)   Operatorul SIPS identifică toate sursele de risc de credit. Măsurarea și monitorizarea expunerilor la riscul de credit au loc pe întreaga durată a zilei, utilizând informații actualizate și instrumente corespunzătoare de gestionare a riscurilor.

(2a)   Operatorul SIPS care operează un sistem DNS se asigură că:

(a)

obligațiile financiare sunt stabilite cel târziu în momentul în care un ordin de transfer este inclus în calcularea pozițiilor de decontare netă accesibile fiecărui participant; și

| (b) | sunt deținute suficiente resurse pentru a acoperi expunerile la riscul de credit rezultate în conformitate cu alineatele (3) și (4) cel târziu în momentul menționat la litera (a). |
| --- | --- |

(b)

sunt deținute suficiente resurse pentru a acoperi expunerile la riscul de credit rezultate în conformitate cu alineatele (3) și (4) cel târziu în momentul menționat la litera (a).

(3)   Operatorul SIPS, inclusiv cel care operează un sistem DNS cu garantarea decontării, care în cursul operațiunilor SIPS suportă expuneri la riscul de credit față de participanții săi, își acoperă expunerea la riscul de credit față de fiecare participant utilizând colateral, fonduri de garantare, capital propriu (după deducerea sumei dedicate acoperirii riscului general de afaceri) sau alte resurse financiare echivalente.

(4)   Operatorul SIPS, inclusiv cel care operează un sistem DNS fără garantarea decontării, dar în care participanții se confruntă cu expuneri la riscul de credit care rezultă din procesele de plată, compensare și decontare ale SIPS, dispune de norme sau acorduri contractuale cu acești participanți. Normele sau acordurile contractuale asigură că participanții furnizează suficiente resurse, astfel cum sunt menționate la alineatul (3), pentru a acoperi expunerile la riscul de credit care rezultă din procesele de plată, compensare și decontare ale SIPS în raport cu cei doi participanți care, împreună cu societățile afiliate ale acestora, au cea mai mare expunere agregată la riscul de credit.

(5)   Operatorul SIPS stabilește reguli și proceduri pentru gestionarea pierderilor care rezultă direct din neîndeplinirea obligațiilor față de SIPS de către unul sau mai mulți participanți. Aceste reguli și proceduri abordează alocarea pierderilor potențial neacoperite, inclusiv rambursarea oricăror fonduri pe care un operator SIPS le poate împrumuta de la furnizorii de lichiditate. Acestea includ regulile și procedurile operatorului SIPS privind reconstituirea, la nivelul prevăzut la alineatele (3) și (4), a oricăror resurse financiare utilizate de SIPS în cursul unui eveniment de criză.”

| 6. | Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 8
  Riscul de lichiditate

  (1)   Operatorul SIPS stabilește un cadru cuprinzător de gestionare a riscurilor de lichiditate generate de participanții SIPS, băncile de decontare, agenții nostro, băncile custode, furnizorii de lichiditate și alte entități relevante. Acesta le furnizează participanților instrumente adecvate pentru a-și administra eficient lichiditatea și monitorizează și facilitează fluxul normal de lichiditate în sistem.


  (2)   Operatorul SIPS stabilește instrumente operaționale și analitice care îi permit să identifice, să măsoare și să monitorizeze fluxurile de decontare și finanțare, inclusiv utilizarea de lichiditate pe parcursul zilei, în mod permanent și în timp util.


  (2a)   Operatorul SIPS care operează un sistem DNS se asigură că:






  (a) | obligațiile financiare sunt stabilite cel târziu în momentul în care un ordin de transfer este inclus în calcularea pozițiilor de decontare netă accesibile fiecărui participant; și |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 8

Riscul de lichiditate

(1)   Operatorul SIPS stabilește un cadru cuprinzător de gestionare a riscurilor de lichiditate generate de participanții SIPS, băncile de decontare, agenții nostro, băncile custode, furnizorii de lichiditate și alte entități relevante. Acesta le furnizează participanților instrumente adecvate pentru a-și administra eficient lichiditatea și monitorizează și facilitează fluxul normal de lichiditate în sistem.

(2)   Operatorul SIPS stabilește instrumente operaționale și analitice care îi permit să identifice, să măsoare și să monitorizeze fluxurile de decontare și finanțare, inclusiv utilizarea de lichiditate pe parcursul zilei, în mod permanent și în timp util.

(2a)   Operatorul SIPS care operează un sistem DNS se asigură că:

(a)

obligațiile financiare sunt stabilite cel târziu în momentul în care un ordin de transfer este inclus în calcularea pozițiilor de decontare netă accesibile fiecărui participant; și

| (b) | sunt deținute suficiente resurse lichide în conformitate cu alineatele (3)-(6) cel târziu în momentul menționat la litera (a). |
| --- | --- |

(b)

sunt deținute suficiente resurse lichide în conformitate cu alineatele (3)-(6) cel târziu în momentul menționat la litera (a).

(3)   Operatorul SIPS deține sau se asigură că participanții dețin în mod permanent suficiente resurse lichide din momentul stabilirii obligațiilor financiare, în toate monedele în care operează, pentru a efectua decontarea în aceeași zi a obligațiilor financiare într-o gamă largă de potențiale scenarii de criză. Dacă este cazul, aici va fi inclusă decontarea pe parcursul zilei sau pe durata mai multor zile. Scenariile de criză includ: (a) o neîndeplinire a obligațiilor, în condiții de piață extreme, dar plauzibile, de către participantul care, împreună cu societățile afiliate ale acestuia, are cea mai mare obligație financiară agregată; și (b) alte scenarii în conformitate cu alineatul (11).

(4)   Operatorul SIPS care decontează plăți unilaterale în euro deține sau se asigură că participanții dețin resurse lichide suficiente, în conformitate cu alineatul (3), pentru efectuarea unei decontări în timp util a obligațiilor financiare în cazul unei neîndepliniri a obligațiilor participantului care, împreună cu societățile afiliate ale acestuia, are cea mai mare obligație financiară agregată, astfel cum se determină la alineatul (3) litera (a), în oricare din modalitățile următoare:

| (a) | în numerar la Eurosistem; sau |
| --- | --- |

(a)

în numerar la Eurosistem; sau

| (b) | în colateral eligibil, astfel cum îl definește cadrul Eurosistemului privind colateralul stabilit în Orientarea (UE) 2015/510 a Băncii Centrale Europene (BCE/2014/60) (*5) și Orientarea BCE/2014/31 a Băncii Centrale Europene (*6), cu condiția ca operatorul SIPS să poată demonstra că un astfel de colateral este imediat disponibil și convertibil în numerar în aceeași zi, utilizând acorduri de finanțare prestabilite și foarte sigure, chiar în condiții de piață tensionate. |
| --- | --- |

(b)

în colateral eligibil, astfel cum îl definește cadrul Eurosistemului privind colateralul stabilit în Orientarea (UE) 2015/510 a Băncii Centrale Europene (BCE/2014/60) (*5) și Orientarea BCE/2014/31 a Băncii Centrale Europene (*6), cu condiția ca operatorul SIPS să poată demonstra că un astfel de colateral este imediat disponibil și convertibil în numerar în aceeași zi, utilizând acorduri de finanțare prestabilite și foarte sigure, chiar în condiții de piață tensionate.

(5)   Operatorul SIPS care decontează plăți unilaterale în euro deține sau se asigură că participanții dețin resurse lichide suplimentare, în conformitate cu alineatul (3) litera (b), în modalitățile menționate la alineatul (4) sau la o bancă comercială solvabilă, într-unul sau mai multe din următoarele instrumente:

| (a) | linii de credit angajate; |
| --- | --- |

(a)

linii de credit angajate;

| (b) | swapuri valutare angajate; |
| --- | --- |

(b)

swapuri valutare angajate;

| (c) | contracte de report angajate; |
| --- | --- |

(c)

contracte de report angajate;

| (d) | active care îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 7 alineatul (1), care sunt deținute de un custode; |
| --- | --- |

(d)

active care îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 7 alineatul (1), care sunt deținute de un custode;

| (e) | investiții. |
| --- | --- |

(e)

investiții.

Toate aceste instrumente trebuie să permită punerea la dispoziție a numerarului într-un interval de timp care face posibilă decontarea în aceeași zi. În special, operatorul SIPS trebuie să poată demonstra că instrumentele, altele decât numerarul, sunt imediat disponibile și convertibile în numerar în aceeași zi, utilizând acorduri de finanțare prestabilite și foarte sigure, chiar în condiții de piață tensionate.

Operatorul SIPS este pregătit să demonstreze autorității competente, în baza unei evaluări interne adecvate, faptul că banca comercială este solvabilă.

(6)   Operatorul SIPS care decontează plăți bilaterale sau plăți unilaterale în alte monede decât euro deține sau se asigură că participanții dețin resurse lichide suficiente, în conformitate cu alineatul (3), în modalitățile menționate la alineatul (5).

(7)   Atunci când operatorul SIPS suplimentează resursele prevăzute la alineatul (3) cu alte active, acestea sunt de natură a fi tranzacționabile sau acceptabile drept colateral (pentru, de exemplu, linii de credit, swapuri sau contracte de report), ad-hoc în urma unei neîndepliniri a obligațiilor, chiar dacă acest lucru nu poate fi stabilit în prealabil sau garantat în condiții de piață extreme, dar plauzibile. Atunci când un participant suplimentează resursele prevăzute la alineatul (3) cu alte active, operatorul SIPS se asigură că aceste alte active îndeplinesc cerințele prevăzute în prima teză a prezentului alineat. Se prezumă că activele sunt de natură a fi tranzacționabile sau acceptabile drept colateral în cazul în care operatorul SIPS a ținut seama de regulile și practicile băncii centrale relevante privind eligibilitatea colateralului.

(8)   Operatorul SIPS nu prezumă că va fi disponibil credit de urgență din partea băncii centrale.

(9)   Operatorul SIPS depune diligența necesară pentru a verifica faptul că fiecare furnizor al resurselor lichide ale SIPS menționate la alineatul (3) are: (a) informații suficiente și la zi pentru a înțelege și gestiona riscurile de lichiditate asociate furnizării de numerar sau active; și (b) capacitatea de a furniza numerar sau active, după caz. Operatorul SIPS reexaminează cel puțin anual conformitatea sa cu obligația de a depune diligența necesară. Numai entitățile cu acces la credit de la banca centrală de emisiune sunt acceptate ca furnizori de lichiditate. Operatorul SIPS testează periodic procedurile SIPS de accesare a resurselor sale lichide.

(10)   Operatorul SIPS cu acces la conturile, serviciile de plăți sau serviciile aferente instrumentelor financiare ale băncilor centrale utilizează aceste servicii, acolo unde este practicabil.

(11)   Operatorul SIPS, prin simulări riguroase de testare la stres, determină nivelul și testează în mod periodic dacă dispune de resurse lichide suficiente pentru a îndeplini cerințele de la alineatele (3) și (4). La efectuarea simulărilor de testare la stres, operatorul SIPS ia în considerare o gamă largă de scenarii relevante, inclusiv una sau mai multe situații de neîndeplinire a obligațiilor de către participanți în aceeași zi și în două sau mai multe zile ulterioare.

Atunci când sunt avute în vedere astfel de scenarii, sunt luate în considerare proiectarea și funcționarea SIPS și sunt examinate toate entitățile care ar putea genera riscuri de lichiditate semnificative la adresa SIPS, inclusiv bănci de decontare, agenți nostro, bănci custode, furnizori de lichiditate, precum și IPF conectate. După caz, scenariile acoperă o perioadă de mai multe zile.

(12)   Operatorul SIPS documentează motivele deținerii numerarului și a altor active păstrate de acesta sau de participanți și are mecanisme de guvernanță corespunzătoare în acest sens. Acesta stabilește proceduri clare pentru raportarea rezultatelor testărilor la stres către Consiliu și utilizează rezultatele pentru a evalua adecvarea cadrului său de gestionare a riscurilor de lichiditate și pentru a efectua ajustări ale acestuia.

(13)   Operatorul SIPS stabilește reguli și proceduri clare care permit SIPS să efectueze decontarea în aceeași zi și, dacă este cazul, decontarea în timp util pe parcursul aceleiași zile și pe durata mai multor zile a obligațiilor financiare în urma neîndeplinirii obligațiilor unuia sau mai multor participanți. Aceste reguli și proceduri:

| (a) | abordează deficite de lichiditate neprevăzute și potențial neacoperite; |
| --- | --- |

(a)

abordează deficite de lichiditate neprevăzute și potențial neacoperite;

| (b) | urmăresc să evite anularea, revocarea sau întârzierea decontării în aceeași zi a obligațiilor financiare; |
| --- | --- |

(b)

urmăresc să evite anularea, revocarea sau întârzierea decontării în aceeași zi a obligațiilor financiare;

| (c) | indică modul de reconstituire a numerarului și a altor active utilizate de SIPS în cursul unui eveniment de criză, la nivelul prevăzut la alineatele (3)-(5). |
| --- | --- |

(c)

indică modul de reconstituire a numerarului și a altor active utilizate de SIPS în cursul unui eveniment de criză, la nivelul prevăzut la alineatele (3)-(5).

(*5)  Orientarea (UE) 2015/510 a Băncii Centrale Europene din 19 decembrie 2014 privind punerea în aplicare a cadrului de politică monetară a Eurosistemului (BCE/2014/60) (JO L 91, 2.4.2015, p. 3)."

*5

(*6)  Orientarea BCE/2014/31 a Băncii Centrale Europene din 9 iulie 2014 privind măsuri suplimentare temporare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului și de modificare a Orientării BCE/2007/9 (JO L 240, 13.8.2014, p. 28).”
  "

*6

| 7. | La articolul 10, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Operatorul SIPS care decontează plăți unilaterale în euro se asigură că decontarea finală se efectuează în banii băncii centrale. Operatorul SIPS care decontează plăți pentru alte SIPS depune eforturi pentru a permite acestora să efectueze decontări chiar în situații de urgență.” |
| --- | --- |

7.

La articolul 10, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Operatorul SIPS care decontează plăți unilaterale în euro se asigură că decontarea finală se efectuează în banii băncii centrale. Operatorul SIPS care decontează plăți pentru alte SIPS depune eforturi pentru a permite acestora să efectueze decontări chiar în situații de urgență.”

| 8. | Articolul 13 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 13
  Riscul general de afaceri

  (1)   Operatorul SIPS stabilește sisteme robuste de gestionare și control pentru a identifica, monitoriza și gestiona riscurile generale de afaceri, inclusiv pierderile care rezultă din executarea defectuoasă a strategiei de afaceri, fluxuri negative de numerar sau cheltuieli de exploatare neașteptate sau excesiv de mari.


  (2)   Operatorul SIPS dispune de un plan viabil de redresare și, cu excepția SIPS din Eurosistem, lichidare ordonată, astfel cum prevede articolul 5 alineatul (4).


  (3)   Operatorul SIPS determină, pe baza profilului riscului general de afaceri al acestuia și a intervalului de timp necesar pentru a realiza o redresare și/sau o lichidare ordonată a operațiunilor și serviciilor sale critice, valoarea activelor necesare pentru punerea în aplicare a planului prevăzut la alineatul (2). Această valoare nu este mai mică decât cea reprezentată de cheltuielile de exploatare curente pentru cel puțin șase luni.


  (4)   Pentru a acoperi valoarea prevăzută la alineatul (3), operatorul SIPS deține active nete lichide finanțate prin capital propriu, de exemplu, acțiuni ordinare, rezerve publicate sau alte rezultate reportate, astfel încât să poată asigura continuitatea operațiunilor și a serviciilor. Aceste active se adaugă resurselor deținute pentru a acoperi neîndeplinirea obligațiilor participanților sau alte riscuri vizate la articolele 6 și 8. Capitalul propriu deținut în baza unor standarde internaționale de capital în funcție de gradul de risc poate fi inclus pentru a evita duplicarea cerințelor de capital.


  (5)   Activele menționate la alineatul (4) deținute pentru acoperirea riscului general de afaceri au o lichiditate și o calitate suficient de ridicate pentru a fi disponibile în timp util și sunt separate de activele operatorului SIPS utilizate pentru operațiunile zilnice. Operatorul SIPS este capabil să execute activele deținute pentru acoperirea riscului general de afaceri fără efecte adverse sau cu efecte adverse mici asupra prețurilor, astfel încât să poată asigura continuitatea operațiunilor și a serviciilor dacă înregistrează pierderi comerciale generale.


  (6)   Operatorul SIPS stabilește un plan viabil privind capitalul pentru atragerea de capital suplimentar, în cazul în care capitalul propriu al acestuia se apropie de suma prevăzută la alineatul (3) sau scade sub nivelul acesteia.


  (7)   Alineatele (3)-(6) nu se aplică SIPS din Eurosistem.” |
| --- | --- |

8.

Articolul 13 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 13

Riscul general de afaceri

(1)   Operatorul SIPS stabilește sisteme robuste de gestionare și control pentru a identifica, monitoriza și gestiona riscurile generale de afaceri, inclusiv pierderile care rezultă din executarea defectuoasă a strategiei de afaceri, fluxuri negative de numerar sau cheltuieli de exploatare neașteptate sau excesiv de mari.

(2)   Operatorul SIPS dispune de un plan viabil de redresare și, cu excepția SIPS din Eurosistem, lichidare ordonată, astfel cum prevede articolul 5 alineatul (4).

(3)   Operatorul SIPS determină, pe baza profilului riscului general de afaceri al acestuia și a intervalului de timp necesar pentru a realiza o redresare și/sau o lichidare ordonată a operațiunilor și serviciilor sale critice, valoarea activelor necesare pentru punerea în aplicare a planului prevăzut la alineatul (2). Această valoare nu este mai mică decât cea reprezentată de cheltuielile de exploatare curente pentru cel puțin șase luni.

(4)   Pentru a acoperi valoarea prevăzută la alineatul (3), operatorul SIPS deține active nete lichide finanțate prin capital propriu, de exemplu, acțiuni ordinare, rezerve publicate sau alte rezultate reportate, astfel încât să poată asigura continuitatea operațiunilor și a serviciilor. Aceste active se adaugă resurselor deținute pentru a acoperi neîndeplinirea obligațiilor participanților sau alte riscuri vizate la articolele 6 și 8. Capitalul propriu deținut în baza unor standarde internaționale de capital în funcție de gradul de risc poate fi inclus pentru a evita duplicarea cerințelor de capital.

(5)   Activele menționate la alineatul (4) deținute pentru acoperirea riscului general de afaceri au o lichiditate și o calitate suficient de ridicate pentru a fi disponibile în timp util și sunt separate de activele operatorului SIPS utilizate pentru operațiunile zilnice. Operatorul SIPS este capabil să execute activele deținute pentru acoperirea riscului general de afaceri fără efecte adverse sau cu efecte adverse mici asupra prețurilor, astfel încât să poată asigura continuitatea operațiunilor și a serviciilor dacă înregistrează pierderi comerciale generale.

(6)   Operatorul SIPS stabilește un plan viabil privind capitalul pentru atragerea de capital suplimentar, în cazul în care capitalul propriu al acestuia se apropie de suma prevăzută la alineatul (3) sau scade sub nivelul acesteia.

(7)   Alineatele (3)-(6) nu se aplică SIPS din Eurosistem.”

| 9. | Articolul 15 se modifică după cum urmează:






  (a) | se introduce următorul alineat (1a):

  „(1a)   Operatorul SIPS reexaminează, auditează și testează, în mod periodic și după modificări semnificative, sisteme, politici operaționale, proceduri și controale.”; |
| --- | --- | --- |

9.

Articolul 15 se modifică după cum urmează:

(a)

se introduce următorul alineat (1a):

„(1a)   Operatorul SIPS reexaminează, auditează și testează, în mod periodic și după modificări semnificative, sisteme, politici operaționale, proceduri și controale.”;

| (b) | se introduce următorul alineat (4a):

  „(4a)   Operatorul SIPS stabilește un cadru eficace de reziliență cibernetică, care cuprinde măsuri corespunzătoare de guvernanță pentru gestionarea riscului cibernetic. Operatorul SIPS își identifică operațiunile și activele conexe critice și ia măsurile corespunzătoare pentru a le proteja de atacuri cibernetice, precum și pentru a detecta astfel de atacuri, a le răspunde și a se redresa în urma acestora. Aceste măsuri sunt testate în mod periodic. Operatorul SIPS se asigură că dispune de un nivel solid de conștientizare a situației în ceea ce privește amenințările cibernetice. Operatorul SIPS asigură existența unui proces de învățare și evoluție continuă care să îi permită să își adapteze, în timp util, oricând este necesar, cadrul de reziliență cibernetică la natura dinamică a riscurilor cibernetice.” |
| --- | --- |

(b)

se introduce următorul alineat (4a):

„(4a)   Operatorul SIPS stabilește un cadru eficace de reziliență cibernetică, care cuprinde măsuri corespunzătoare de guvernanță pentru gestionarea riscului cibernetic. Operatorul SIPS își identifică operațiunile și activele conexe critice și ia măsurile corespunzătoare pentru a le proteja de atacuri cibernetice, precum și pentru a detecta astfel de atacuri, a le răspunde și a se redresa în urma acestora. Aceste măsuri sunt testate în mod periodic. Operatorul SIPS se asigură că dispune de un nivel solid de conștientizare a situației în ceea ce privește amenințările cibernetice. Operatorul SIPS asigură existența unui proces de învățare și evoluție continuă care să îi permită să își adapteze, în timp util, oricând este necesar, cadrul de reziliență cibernetică la natura dinamică a riscurilor cibernetice.”

| 10. | Articolul 16 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 16
  Criterii de acces și participare

  (1)   Operatorul SIPS stabilește și face publice criterii nediscriminatorii de acces și participare la serviciile SIPS pentru participanții direcți și, dacă este cazul, pentru participanții indirecți și pentru alte IPF. Acesta reexaminează criteriile cel puțin anual.


  (2)   Criteriile de acces și participare menționate la alineatul (1) sunt justificate în raport cu siguranța și eficiența SIPS și a piețelor pe care acesta le deservește și sunt adaptate și proporționale cu riscurile specifice ale SIPS. În conformitate cu principiul proporționalității, operatorul SIPS stabilește cerințe care limitează accesul în cea mai mică măsură posibilă. În cazul în care operatorul SIPS refuză accesul unei entități solicitante, acesta motivează în scris acest lucru, în baza unei analize cuprinzătoare a riscului.


  (3)   Operatorul SIPS monitorizează în mod permanent conformitatea participanților cu criteriile de acces și participare ale SIPS. Acesta stabilește proceduri nediscriminatorii de facilitare a suspendării și încetării ordonate a dreptului de participare al unui participant atunci când participantul nu respectă criteriile și face publice aspectele cheie relevante ale unor astfel de proceduri. Acesta reexaminează procedurile cel puțin anual.” |
| --- | --- |

10.

Articolul 16 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 16

Criterii de acces și participare

(1)   Operatorul SIPS stabilește și face publice criterii nediscriminatorii de acces și participare la serviciile SIPS pentru participanții direcți și, dacă este cazul, pentru participanții indirecți și pentru alte IPF. Acesta reexaminează criteriile cel puțin anual.

(2)   Criteriile de acces și participare menționate la alineatul (1) sunt justificate în raport cu siguranța și eficiența SIPS și a piețelor pe care acesta le deservește și sunt adaptate și proporționale cu riscurile specifice ale SIPS. În conformitate cu principiul proporționalității, operatorul SIPS stabilește cerințe care limitează accesul în cea mai mică măsură posibilă. În cazul în care operatorul SIPS refuză accesul unei entități solicitante, acesta motivează în scris acest lucru, în baza unei analize cuprinzătoare a riscului.

(3)   Operatorul SIPS monitorizează în mod permanent conformitatea participanților cu criteriile de acces și participare ale SIPS. Acesta stabilește proceduri nediscriminatorii de facilitare a suspendării și încetării ordonate a dreptului de participare al unui participant atunci când participantul nu respectă criteriile și face publice aspectele cheie relevante ale unor astfel de proceduri. Acesta reexaminează procedurile cel puțin anual.”

| 11. | La articolul 17, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

  „(1)   În scopul gestionării riscurilor, operatorul SIPS se asigură că regulile, procedurile și acordurile contractuale ale SIPS îi permit colectarea de informații privind participarea indirectă, pentru a identifica, monitoriza și gestiona orice riscuri semnificative la adresa SIPS care decurg din participare. Aceste informații includ cel puțin următoarele aspecte:






  (a) | activitatea pe care participanții direcți o desfășoară în nume propriu și în numele participanților indirecți ca pondere în activitatea la nivelul sistemului; |
| --- | --- | --- |

11.

La articolul 17, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   În scopul gestionării riscurilor, operatorul SIPS se asigură că regulile, procedurile și acordurile contractuale ale SIPS îi permit colectarea de informații privind participarea indirectă, pentru a identifica, monitoriza și gestiona orice riscuri semnificative la adresa SIPS care decurg din participare. Aceste informații includ cel puțin următoarele aspecte:

(a)

activitatea pe care participanții direcți o desfășoară în nume propriu și în numele participanților indirecți ca pondere în activitatea la nivelul sistemului;

| (b) | numărul de participanți indirecți care decontează prin intermediul participanților direcți individuali; |
| --- | --- |

(b)

numărul de participanți indirecți care decontează prin intermediul participanților direcți individuali;

| (c) | volumele și valorile plăților din SIPS care provin de la fiecare participant indirect; |
| --- | --- |

(c)

volumele și valorile plăților din SIPS care provin de la fiecare participant indirect;

| (d) | volumele și valorile plăților menționate la litera (c) ca pondere în cele ale participantului direct prin care participantul indirect accesează SIPS. |
| --- | --- |

(d)

volumele și valorile plăților menționate la litera (c) ca pondere în cele ale participantului direct prin care participantul indirect accesează SIPS.

(2)   Operatorul SIPS identifică dependențe semnificative între participanții direcți și indirecți care pot afecta SIPS, luând în considerare informațiile prevăzute la alineatul (1).”

| 12. | Articolul 21 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 21
  Atribuțiile autorității competente

  (1)   Autoritatea competentă are competența:






  (a) | de a obține, oricând, de la un operator SIPS toate informațiile și documentele necesare pentru a evalua conformitatea cu cerințele stabilite în temeiul prezentului regulament sau pentru a promova buna funcționare a sistemelor de plăți la nivel sistemic. Operatorul SIPS raportează autorității competente fără întârzieri nejustificate informațiile relevante; |
| --- | --- | --- |

12.

Articolul 21 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 21

Atribuțiile autorității competente

(1)   Autoritatea competentă are competența:

(a)

de a obține, oricând, de la un operator SIPS toate informațiile și documentele necesare pentru a evalua conformitatea cu cerințele stabilite în temeiul prezentului regulament sau pentru a promova buna funcționare a sistemelor de plăți la nivel sistemic. Operatorul SIPS raportează autorității competente fără întârzieri nejustificate informațiile relevante;

| (b) | de a solicita operatorului SIPS să desemneze un expert independent pentru a efectua o investigație sau un control independent al funcționării SIPS. Autoritatea competentă poate să impună cerințe privind tipul de expert care urmează a fi desemnat, conținutul și domeniul de aplicare al raportului care urmează a fi întocmit, regimul raportului, inclusiv comunicarea și publicarea anumitor elemente și calendarul pentru producerea raportului. Operatorul SIPS informează autoritatea competentă cu privire la modul în care au fost îndeplinite cerințele impuse; |
| --- | --- |

(b)

de a solicita operatorului SIPS să desemneze un expert independent pentru a efectua o investigație sau un control independent al funcționării SIPS. Autoritatea competentă poate să impună cerințe privind tipul de expert care urmează a fi desemnat, conținutul și domeniul de aplicare al raportului care urmează a fi întocmit, regimul raportului, inclusiv comunicarea și publicarea anumitor elemente și calendarul pentru producerea raportului. Operatorul SIPS informează autoritatea competentă cu privire la modul în care au fost îndeplinite cerințele impuse;

| (c) | efectuează inspecții la fața locului sau deleagă efectuarea inspecțiilor la fața locului. În cazul în care efectuarea corespunzătoare și eficiența unei inspecții o impun, autoritatea competentă o poate realiza fără a o anunța în prealabil. |
| --- | --- |

(c)

efectuează inspecții la fața locului sau deleagă efectuarea inspecțiilor la fața locului. În cazul în care efectuarea corespunzătoare și eficiența unei inspecții o impun, autoritatea competentă o poate realiza fără a o anunța în prealabil.

(2)   BCE adoptă o decizie cu privire la procedura și condițiile de exercitare a competențelor prevăzute la alineatul (1).”

| 13. | Se introduc următoarele articole 21a și 21b:

  „Articolul 21a
  Organizarea activității de monitorizare
  Autoritatea competentă poate desfășura activități continue sau ad hoc de monitorizare pentru a evalua gradul de respectare de către operatorul SIPS a cerințelor prevăzute la articolele 3-21 sau pentru a promova buna funcționare a sistemelor de plăți la nivel sistemic.


  Articolul 21b
  Confidențialitate
  Informațiile transmise de operatorul SIPS autorității competente în mod confidențial pot fi distribuite în cadrul Sistemului european al băncilor centrale (SEBC). Astfel de informații sunt tratate drept confidențiale de către membrii SEBC, în conformitate cu obligația păstrării secretului profesional prevăzută la articolul 37.1 din Statutul SEBC.” |
| --- | --- |

13.

Se introduc următoarele articole 21a și 21b:

„Articolul 21a

Organizarea activității de monitorizare

Autoritatea competentă poate desfășura activități continue sau ad hoc de monitorizare pentru a evalua gradul de respectare de către operatorul SIPS a cerințelor prevăzute la articolele 3-21 sau pentru a promova buna funcționare a sistemelor de plăți la nivel sistemic.

Articolul 21b

Confidențialitate

Informațiile transmise de operatorul SIPS autorității competente în mod confidențial pot fi distribuite în cadrul Sistemului european al băncilor centrale (SEBC). Astfel de informații sunt tratate drept confidențiale de către membrii SEBC, în conformitate cu obligația păstrării secretului profesional prevăzută la articolul 37.1 din Statutul SEBC.”

| 14. | Articolul 22 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 22
  Măsuri corective

  (1)   Atunci când un operator SIPS nu s-a conformat prezentului regulament sau atunci când există motive întemeiate pentru a suspecta că un operator SIPS nu s-a conformat prezentului regulament, autoritatea competentă:






  (a) | transmite o notificare scrisă operatorului SIPS cu privire la natura neconformității sau a suspiciunii de neconformitate; și |
| --- | --- | --- |

14.

Articolul 22 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 22

Măsuri corective

(1)   Atunci când un operator SIPS nu s-a conformat prezentului regulament sau atunci când există motive întemeiate pentru a suspecta că un operator SIPS nu s-a conformat prezentului regulament, autoritatea competentă:

(a)

transmite o notificare scrisă operatorului SIPS cu privire la natura neconformității sau a suspiciunii de neconformitate; și

| (b) | acordă operatorului SIPS ocazia de a fi audiat și de a oferi explicații. |
| --- | --- |

(b)

acordă operatorului SIPS ocazia de a fi audiat și de a oferi explicații.

(2)   Luând în considerare informațiile furnizate de operatorul SIPS, autoritatea competentă poate impune măsuri corective operatorului SIPS pentru a remedia neconformitatea și/sau pentru a evita repetarea acesteia.

(3)   Autoritatea competentă poate impune imediat măsuri corective dacă identifică faptul că neconformitatea este suficient de gravă pentru a necesita măsuri imediate. Autoritatea competentă își motivează decizia.

(4)   O autoritate competentă, alta decât BCE, informează BCE fără întârzieri nejustificate cu privire la intenția sa de a impune măsuri corective unui operator SIPS.

(5)   Măsurile corective pot fi impuse în mod independent sau în paralel cu sancțiunile aplicate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2532/98 al Consiliului (*7).

(6)   BCE adoptă o decizie cu privire la procedura care trebuie urmată în cazul impunerii unor măsuri corective.

(*7)  Regulamentul (CE) nr. 2532/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 cu privire la atribuțiile Băncii Centrale Europene în materie de sancțiuni (JO L 318, 27.11.1998, p. 4).”
  "

*7

| 15. | Articolul 23 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 23
  Sancțiuni
  În cazul încălcării prezentului regulament, BCE poate impune sancțiuni. Aceste sancțiuni sunt în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2532/98 și cu Regulamentul (CE) nr. 2157/1999 al Băncii Centrale Europene (BCE/1999/4) (*8). BCE adoptă o decizie privind metodologia de calculare a nivelului sancțiunilor.


  (*8)  Regulamentul (CE) nr. 2157/99 al Băncii Centrale Europene din 23 septembrie 1999 privind competența Băncii Centrale Europene de a impune sancțiuni (BCE/1999/4) (JO L 264, 12.10.1999, p. 21).”
  " |
| --- | --- |

15.

Articolul 23 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 23

Sancțiuni

În cazul încălcării prezentului regulament, BCE poate impune sancțiuni. Aceste sancțiuni sunt în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2532/98 și cu Regulamentul (CE) nr. 2157/1999 al Băncii Centrale Europene (BCE/1999/4) (*8). BCE adoptă o decizie privind metodologia de calculare a nivelului sancțiunilor.

(*8)  Regulamentul (CE) nr. 2157/99 al Băncii Centrale Europene din 23 septembrie 1999 privind competența Băncii Centrale Europene de a impune sancțiuni (BCE/1999/4) (JO L 264, 12.10.1999, p. 21).”
  "

*8

| 16. | Articolul 24 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 24
  Reexaminare
  Consiliul guvernatorilor reexaminează aplicarea generală a prezentului regulament în cel mult doi ani de la data intrării acestuia în vigoare, iar ulterior la fiecare trei ani, și evaluează dacă este necesară modificarea acestuia.” |
| --- | --- |

16.

Articolul 24 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 24

Reexaminare

Consiliul guvernatorilor reexaminează aplicarea generală a prezentului regulament în cel mult doi ani de la data intrării acestuia în vigoare, iar ulterior la fiecare trei ani, și evaluează dacă este necesară modificarea acestuia.”

Articolul 2

Dispoziții finale

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Operatorii SIPS cărora le-a fost notificată decizia Consiliului guvernatorilor în temeiul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28) înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament dispun de un an de la data intrării în vigoare pentru a se conforma cerințelor stabilite în prezentul regulament, cu excepția cerințelor prevăzute la articolul 1 punctele (5) și (6) în legătură cu care dispun de 18 luni.

(3)   Operatorii SIPS cărora le-a fost notificată decizia Consiliului guvernatorilor în temeiul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE.2014/28) după intrarea în vigoare a prezentului regulament dispun de un an de la data intrării în vigoare pentru a se conforma cerințelor stabilite în prezentul regulament, cu excepția cerințelor prevăzute la articolul 1 punctele (5) și (6) în legătură cu care dispun de 18 luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 3 noiembrie 2017.

Pentru Consiliul guvernatorilor BCE

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  Disponibile pe website-ul Băncii Reglementelor Internaționale, la adresa www.bis.org.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 795/2014 al Băncii Centrale Europene din 3 iulie 2014 privind cerințele de monitorizare pentru sistemele de plăți de importanță sistemică (BCE/2014/28) (JO L 217, 23.7.2014, p. 16).

2

(3)  Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, de modificare a Directivelor 2002/65/CE, 2009/110/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, și de abrogare a Directivei 2007/64/CE (JO L 337, 23.12.2015, p. 35).

3

---

| 16.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 299/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 299/22

---

REGULAMENTUL (UE) 2017/2095 AL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 3 noiembrie 2017

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2157/1999 privind competența Băncii Centrale Europene de a impune sancțiuni (BCE/2017/34)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 132 alineatul (3),

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolele 34.3 și 19.1,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2532/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 cu privire la atribuțiile Băncii Centrale Europene în materie de sancțiuni (1), în special articolul 6 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Banca Centrală Europeană (BCE) a aplicat Regulamentul (CE) nr. 2157/1999 al Băncii Centrale Europene (BCE/1999/4) (2) pentru a impune sancțiuni în diferitele sale domenii de competență, inclusiv, în special, pentru punerea în aplicare a politicii monetare a Uniunii, operarea sistemelor de plăți și colectarea de informații statistice. |
| --- | --- |

(1)

Banca Centrală Europeană (BCE) a aplicat Regulamentul (CE) nr. 2157/1999 al Băncii Centrale Europene (BCE/1999/4) (2) pentru a impune sancțiuni în diferitele sale domenii de competență, inclusiv, în special, pentru punerea în aplicare a politicii monetare a Uniunii, operarea sistemelor de plăți și colectarea de informații statistice.

| (2) | Regulamentul (UE) nr. 795/2014 al Băncii Centrale Europene (BCE/2014/28) (3) împuternicește BCE să impună sancțiuni operatorilor sistemelor de plăți de importanță sistemică (systemically important payment systems) (SIPS) în cazul unei încălcări a acestui regulament. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) nr. 795/2014 al Băncii Centrale Europene (BCE/2014/28) (3) împuternicește BCE să impună sancțiuni operatorilor sistemelor de plăți de importanță sistemică (systemically important payment systems) (SIPS) în cazul unei încălcări a acestui regulament.

| (3) | În domeniul monitorizării SIPS, experiența dobândită în efectuarea primei evaluări cuprinzătoare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28) a demonstrat că trebuie aduse anumite modificări Regulamentului (CE) nr. 2157/1999 (BCE/1999/4) pentru a se asigura că pot fi impuse în mod eficace sancțiuni pentru încălcări în materie de monitorizare. |
| --- | --- |

(3)

În domeniul monitorizării SIPS, experiența dobândită în efectuarea primei evaluări cuprinzătoare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28) a demonstrat că trebuie aduse anumite modificări Regulamentului (CE) nr. 2157/1999 (BCE/1999/4) pentru a se asigura că pot fi impuse în mod eficace sancțiuni pentru încălcări în materie de monitorizare.

| (4) | În special, este necesară clarificarea definiției băncii centrale naționale competente, pentru a asigura consecvența cu definiția autorității competente din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28). În plus, este necesară clarificarea componenței unității interne independente de investigare, pentru a se asigura îndeplinirea independentă a atribuțiilor sale de investigare în domeniul monitorizării sistemelor de plăți. |
| --- | --- |

(4)

În special, este necesară clarificarea definiției băncii centrale naționale competente, pentru a asigura consecvența cu definiția autorității competente din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28). În plus, este necesară clarificarea componenței unității interne independente de investigare, pentru a se asigura îndeplinirea independentă a atribuțiilor sale de investigare în domeniul monitorizării sistemelor de plăți.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2157/1999 (BCE/1999/4) ar trebui modificat în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2157/1999 (BCE/1999/4) ar trebui modificat în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări

Regulamentul (CE) nr. 2157/1999 (BCE/1999/4) se modifică după cum urmează:

| 1. | articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 1
  Definiții
  În sensul prezentului regulament, termenul «bancă centrală națională competentă» înseamnă banca centrală națională a statului membru în jurisdicția căruia a avut loc presupusa încălcare sau, pentru încălcările din domeniul monitorizării sistemelor de plăți de importanță sistemică, înseamnă banca centrală din Eurosistem care a fost identificată drept autoritate competentă în sensul articolului 2 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 al Băncii Centrale Europene (BCE/2014/28) (*1). Alți termeni utilizați au sensul stabilit la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 2532/98.


  (*1)  Regulamentul (UE) nr. 795/2014 al Băncii Centrale Europene din 3 iulie 2014 privind cerințele de monitorizare pentru sistemele de plăți de importanță sistemică (BCE/2014/28) (JO L 217, 23.7.2014, p. 16).”;" |
| --- | --- |

1.

articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

Definiții

În sensul prezentului regulament, termenul «bancă centrală națională competentă» înseamnă banca centrală națională a statului membru în jurisdicția căruia a avut loc presupusa încălcare sau, pentru încălcările din domeniul monitorizării sistemelor de plăți de importanță sistemică, înseamnă banca centrală din Eurosistem care a fost identificată drept autoritate competentă în sensul articolului 2 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 al Băncii Centrale Europene (BCE/2014/28) (*1). Alți termeni utilizați au sensul stabilit la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 2532/98.

(*1)  Regulamentul (UE) nr. 795/2014 al Băncii Centrale Europene din 3 iulie 2014 privind cerințele de monitorizare pentru sistemele de plăți de importanță sistemică (BCE/2014/28) (JO L 217, 23.7.2014, p. 16).”;"

*1

| 2. | la articolul 1b, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Pentru a decide cu privire la inițierea unei proceduri de constatare a unei încălcări în temeiul articolului 2 și exercitarea competențelor prevăzute la articolul 3, BCE înființează o unitate internă independentă de investigare (denumită în continuare «unitatea de investigare») compusă din agenți de investigare care își îndeplinesc atribuțiile de investigare independent de Comitetul executiv și Consiliul guvernatorilor și nu participă la deliberările Comitetului executiv și ale Consiliului guvernatorilor. Unitatea de investigare este compusă din agenți de investigare care dețin cunoștințe, competențe și experiență relevante.”; |
| --- | --- |

2.

la articolul 1b, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Pentru a decide cu privire la inițierea unei proceduri de constatare a unei încălcări în temeiul articolului 2 și exercitarea competențelor prevăzute la articolul 3, BCE înființează o unitate internă independentă de investigare (denumită în continuare «unitatea de investigare») compusă din agenți de investigare care își îndeplinesc atribuțiile de investigare independent de Comitetul executiv și Consiliul guvernatorilor și nu participă la deliberările Comitetului executiv și ale Consiliului guvernatorilor. Unitatea de investigare este compusă din agenți de investigare care dețin cunoștințe, competențe și experiență relevante.”;

| 3. | la articolul 1b se introduce următorul alineat (1a):

  „(1a)   Pentru investigarea încălcărilor Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28), BCE poate desemna ca agenți de investigare: (i) membri ai personalului BCE sau al unei bănci centrale naționale a unui stat membru, în măsura în care desemnarea este acceptată de banca centrală națională relevantă; sau (ii) experți externi care acționează pe baza unui mandat corespunzător. BCE nu poate desemna ca agenți de investigare membri ai Comitetului pentru infrastructura pieței si plăți sau membri ai personalului BCE sau al unei bănci centrale naționale a unui stat membru care au fost implicați direct în activitățile grupului de evaluare care a efectuat evaluarea inițială în materie de monitorizare prin care s-au identificat o încălcare sau motive pentru a suspecta o încălcare.”; |
| --- | --- |

3.

la articolul 1b se introduce următorul alineat (1a):

„(1a)   Pentru investigarea încălcărilor Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28), BCE poate desemna ca agenți de investigare: (i) membri ai personalului BCE sau al unei bănci centrale naționale a unui stat membru, în măsura în care desemnarea este acceptată de banca centrală națională relevantă; sau (ii) experți externi care acționează pe baza unui mandat corespunzător. BCE nu poate desemna ca agenți de investigare membri ai Comitetului pentru infrastructura pieței si plăți sau membri ai personalului BCE sau al unei bănci centrale naționale a unui stat membru care au fost implicați direct în activitățile grupului de evaluare care a efectuat evaluarea inițială în materie de monitorizare prin care s-au identificat o încălcare sau motive pentru a suspecta o încălcare.”;

| 4. | la articolul 8 se adaugă următorul alineat (3):

  „(3)   La efectuarea reexaminării, Consiliul guvernatorilor:






  (a) | poate confirma decizia Comitetului executiv; |
| --- | --- | --- |

4.

la articolul 8 se adaugă următorul alineat (3):

„(3)   La efectuarea reexaminării, Consiliul guvernatorilor:

(a)

poate confirma decizia Comitetului executiv;

| (b) | poate modifica decizia Comitetului executiv prin modificarea nivelului sancțiunilor care urmează a fi impuse și/sau a motivelor care dau naștere unei încălcări; |
| --- | --- |

(b)

poate modifica decizia Comitetului executiv prin modificarea nivelului sancțiunilor care urmează a fi impuse și/sau a motivelor care dau naștere unei încălcări;

| (c) | poate anula decizia Comitetului executiv.”; |
| --- | --- |

(c)

poate anula decizia Comitetului executiv.”;

| 5. | la articolul 10 se adaugă următorul alineat (4):

  „(4)   Prezentul articol nu se aplică sancțiunilor pentru încălcarea regulamentelor și deciziilor BCE în domeniul monitorizării sistemelor de plăți de importanță sistemică.”. |
| --- | --- |

5.

la articolul 10 se adaugă următorul alineat (4):

„(4)   Prezentul articol nu se aplică sancțiunilor pentru încălcarea regulamentelor și deciziilor BCE în domeniul monitorizării sistemelor de plăți de importanță sistemică.”.

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 3 noiembrie 2017.

Pentru Consiliul guvernatorilor BCE

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  
  JO L 318, 27.11.1998, p. 4.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 2157/1999 al Băncii Centrale Europene din 23 septembrie 1999 privind competența Băncii Centrale Europene de a impune sancțiuni (BCE/1999/4) (JO L 264, 12.10.1999, p. 21).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 795/2014 al Băncii Centrale Europene din 3 iulie 2014 privind cerințele de monitorizare pentru sistemele de plăți de importanță sistemică (BCE/2014/28) (JO L 217, 23.7.2014, p. 16).

3

---

DIRECTIVE

| 16.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 299/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 299/24

---

DIRECTIVA (UE) 2017/2096 A COMISIEI

din 15 noiembrie 2017

de modificare a anexei II la Directiva 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind vehiculele scoase din uz

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind vehiculele scoase din uz (1), în special articolul 4 alineatul (2) litera (b),

întrucât:

| (1) | Articolul 4 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2000/53/CE interzice utilizarea plumbului, a mercurului, a cadmiului și a cromului hexavalent în materialele și componentele vehiculelor introduse pe piață după 1 iulie 2003. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 4 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2000/53/CE interzice utilizarea plumbului, a mercurului, a cadmiului și a cromului hexavalent în materialele și componentele vehiculelor introduse pe piață după 1 iulie 2003.

| (2) | Anexa II la Directiva 2000/53/CE cuprinde materialele și componentele de vehicule exceptate de la interdicția prevăzută la articolul 4 alineatul (2) litera (a) din directiva respectivă. Această anexă trebuie modificată cu regularitate în funcție de progresul tehnic și științific, iar exceptările prevăzute la punctele 2(c), 3 și 5 în legătură cu utilizarea plumbului trebuie revizuite. |
| --- | --- |

(2)

Anexa II la Directiva 2000/53/CE cuprinde materialele și componentele de vehicule exceptate de la interdicția prevăzută la articolul 4 alineatul (2) litera (a) din directiva respectivă. Această anexă trebuie modificată cu regularitate în funcție de progresul tehnic și științific, iar exceptările prevăzute la punctele 2(c), 3 și 5 în legătură cu utilizarea plumbului trebuie revizuite.

| (3) | Evaluarea progresului tehnic și științific a demonstrat că utilizarea plumbului rămâne inevitabilă în cazul materialelor și componentelor care intră sub incidența exceptării prevăzute la punctul 2(c). Cu toate acestea, informațiile actuale sugerează că într-un viitor apropiat ar putea fi disponibili înlocuitori ai plumbului pentru materialele și componentele menționate. Se preconizează că înlocuitorii plumbului vor fi disponibili pentru unele materiale și componente mai curând decât pentru altele; prin urmare, este oportun să se împartă exceptarea prevăzută la punctul 2(c) în două subpuncte având date de revizuire diferite, în funcție de progresul înregistrat în elaborarea respectivilor înlocuitori. |
| --- | --- |

(3)

Evaluarea progresului tehnic și științific a demonstrat că utilizarea plumbului rămâne inevitabilă în cazul materialelor și componentelor care intră sub incidența exceptării prevăzute la punctul 2(c). Cu toate acestea, informațiile actuale sugerează că într-un viitor apropiat ar putea fi disponibili înlocuitori ai plumbului pentru materialele și componentele menționate. Se preconizează că înlocuitorii plumbului vor fi disponibili pentru unele materiale și componente mai curând decât pentru altele; prin urmare, este oportun să se împartă exceptarea prevăzută la punctul 2(c) în două subpuncte având date de revizuire diferite, în funcție de progresul înregistrat în elaborarea respectivilor înlocuitori.

| (4) | Evaluarea progresului tehnic și științific a demonstrat, de asemenea, că utilizarea plumbului rămâne inevitabilă în cazul materialelor și componentelor care intră sub incidența exceptării prevăzute la punctul 3. Există eventuali înlocuitori, însă este necesar ca aceștia să fie dezvoltați în continuare. Prin urmare, ar trebui să fie stabilită o nouă dată de revizuire a acestei exceptări, ținând seama de progresul înregistrat în elaborarea înlocuitorilor. |
| --- | --- |

(4)

Evaluarea progresului tehnic și științific a demonstrat, de asemenea, că utilizarea plumbului rămâne inevitabilă în cazul materialelor și componentelor care intră sub incidența exceptării prevăzute la punctul 3. Există eventuali înlocuitori, însă este necesar ca aceștia să fie dezvoltați în continuare. Prin urmare, ar trebui să fie stabilită o nouă dată de revizuire a acestei exceptări, ținând seama de progresul înregistrat în elaborarea înlocuitorilor.

| (5) | În cele din urmă, evaluarea progresului tehnic și științific a demonstrat că, în cazul anumitor materiale și componente care fac obiectul exceptării prevăzute la punctul 5, există deja alternative pentru plumb, dar acestea nu sunt utilizabile în toate vehiculele care intră sub incidența exceptării respective. În cazul celorlalte materiale și componente care fac obiectul exceptării prevăzute la punctul 5, utilizarea plumbului este în continuare inevitabilă. Drept consecință, această exceptare ar trebui împărțită în două subpuncte. În cazul materialelor și componentelor pentru care există alternative, ar trebui stabilită o dată de expirare a exceptării care să asigure timpul necesar pentru ca utilizarea plumbului să poată fi evitată în toate vehiculele vizate. În cazul exceptării referitoare la materialele și componentele pentru care utilizarea plumbului este în continuare inevitabilă, ar trebui stabilită o nouă dată de revizuire, ținând seama de progresul înregistrat în elaborarea înlocuitorilor. |
| --- | --- |

(5)

În cele din urmă, evaluarea progresului tehnic și științific a demonstrat că, în cazul anumitor materiale și componente care fac obiectul exceptării prevăzute la punctul 5, există deja alternative pentru plumb, dar acestea nu sunt utilizabile în toate vehiculele care intră sub incidența exceptării respective. În cazul celorlalte materiale și componente care fac obiectul exceptării prevăzute la punctul 5, utilizarea plumbului este în continuare inevitabilă. Drept consecință, această exceptare ar trebui împărțită în două subpuncte. În cazul materialelor și componentelor pentru care există alternative, ar trebui stabilită o dată de expirare a exceptării care să asigure timpul necesar pentru ca utilizarea plumbului să poată fi evitată în toate vehiculele vizate. În cazul exceptării referitoare la materialele și componentele pentru care utilizarea plumbului este în continuare inevitabilă, ar trebui stabilită o nouă dată de revizuire, ținând seama de progresul înregistrat în elaborarea înlocuitorilor.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 39 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 39 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Anexa II la Directiva 2000/53/CE se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta directivă.

Articolul 2

(1)   Statele membre adoptă și publică actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 6 iunie 2018. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul acestor acte.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 15 noiembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 269, 21.10.2000, p. 34.

1

(2)  
  JO L 312, 22.11.2008, p. 3.

2

---

ANEXĂ

„ANEXA II

Materiale și componente exceptate de la dispozițiile articolului 4 alineatul (2) litera (a)

Într-un material omogen, se tolerează o concentrație maximă de plumb, crom hexavalent și, respectiv, mercur de până la 0,1 % în greutate și o concentrație maximă de cadmiu de până la 0,01 % în greutate.

Piesele de schimb puse pe piață după 1 iulie 2003 care sunt folosite pentru vehiculele puse pe piață înainte de 1 iulie 2003, cu excepția maselor de echilibrare pentru roți, a periilor de grafit pentru motoare electrice și a garniturilor de frână, sunt exceptate de la dispozițiile articolului 4 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2000/53/CE.

| Materiale și componente | Domeniul de aplicare și data de expirare a exceptării | Se etichetează sau se identifică în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (b) punctul (iv) |
| --- | --- | --- |
| Plumbul ca element de aliere |
| 1(a). | Oțel pentru prelucrări mecanice și componente din oțel galvanizate la cald în loturi, cu conținut de plumb de până la 0,35 % în greutate |

Materiale și componente

Domeniul de aplicare și data de expirare a exceptării

Se etichetează sau se identifică în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (b) punctul (iv)

Plumbul ca element de aliere

1(a).

Oțel pentru prelucrări mecanice și componente din oțel galvanizate la cald în loturi, cu conținut de plumb de până la 0,35 % în greutate

| 1(b). | Table din oțel galvanizate continuu, cu conținut de plumb de până la 0,35 % în greutate |
| --- | --- |

1(b).

Table din oțel galvanizate continuu, cu conținut de plumb de până la 0,35 % în greutate

Vehicule omologate înainte de 1 ianuarie 2016 și piese de schimb pentru aceste vehicule

| 2(a). | Aluminiu pentru prelucrări mecanice, cu conținut de plumb de până la 2 % în greutate |
| --- | --- |

2(a).

Aluminiu pentru prelucrări mecanice, cu conținut de plumb de până la 2 % în greutate

Ca piese de schimb pentru vehiculele puse pe piață înainte de 1 iulie 2005

| 2(b). | Aluminiu cu conținut de plumb de până la 1,5 % în greutate |
| --- | --- |

2(b).

Aluminiu cu conținut de plumb de până la 1,5 % în greutate

Ca piese de schimb pentru vehiculele puse pe piață înainte de 1 iulie 2008

| 2(c)(i). | Aliaje de aluminiu pentru prelucrări mecanice, cu conținut de plumb de până la 0,4 % în greutate |
| --- | --- |

2(c)(i).

Aliaje de aluminiu pentru prelucrări mecanice, cu conținut de plumb de până la 0,4 % în greutate

(1)

| 2(c)(ii). | Aliaje de aluminiu care nu sunt incluse la punctul 2(c)(i), cu conținut de plumb de până la 0,4 % în greutate (1) |
| --- | --- |

2(c)(ii).

Aliaje de aluminiu care nu sunt incluse la punctul 2(c)(i), cu conținut de plumb de până la 0,4 % în greutate (1)

(2)

| 3. | Aliaje de cupru cu conținut de plumb de până la 4 % în greutate |
| --- | --- |

3.

Aliaje de cupru cu conținut de plumb de până la 4 % în greutate

(1)

| 4(a). | Carcase de lagăr și bucșe |
| --- | --- |

4(a).

Carcase de lagăr și bucșe

Ca piese de schimb pentru vehiculele puse pe piață înainte de 1 iulie 2008

| 4(b). | Carcase de lagăr și bucșe în motoare, transmisii și compresoare de aer condiționat |
| --- | --- |

4(b).

Carcase de lagăr și bucșe în motoare, transmisii și compresoare de aer condiționat

Ca piese de schimb pentru vehiculele puse pe piață înainte de 1 iulie 2011

Plumb și compuși ai plumbului în componente

| 5(a). | Plumbul din bateriile sistemelor de înaltă tensiune (2), care sunt utilizate numai pentru propulsie în vehiculele din categoriile M1 și N1 |
| --- | --- |

5(a).

Plumbul din bateriile sistemelor de înaltă tensiune (2), care sunt utilizate numai pentru propulsie în vehiculele din categoriile M1 și N1

Vehicule omologate înainte de 1 ianuarie 2019 și piese de schimb pentru aceste vehicule

X

| 5(b). | Plumbul din bateriile destinate altor aplicații decât cele incluse la punctul 5(a) |
| --- | --- |

5(b).

Plumbul din bateriile destinate altor aplicații decât cele incluse la punctul 5(a)

(1)

X

| 6. | Amortizoare de vibrații |
| --- | --- |

6.

Amortizoare de vibrații

Vehicule omologate înainte de 1 ianuarie 2016 și piese de schimb pentru aceste vehicule

X

| 7(a). | Agenți de vulcanizare și stabilizatori pentru elastomerii utilizați în furtunurile de frână, furtunurile pentru combustibil, furtunurile pentru ventilare și piesele din elastomeri/metal ale șasiului și ale suporților motorului |
| --- | --- |

7(a).

Agenți de vulcanizare și stabilizatori pentru elastomerii utilizați în furtunurile de frână, furtunurile pentru combustibil, furtunurile pentru ventilare și piesele din elastomeri/metal ale șasiului și ale suporților motorului

Ca piese de schimb pentru vehiculele puse pe piață înainte de 1 iulie 2005

| 7(b). | Agenți de vulcanizare și stabilizatori pentru elastomerii utilizați în furtunurile de frână, furtunurile pentru combustibil, furtunurile pentru ventilare, piesele din elastomeri/metal ale șasiului și ale suporților motorului, cu conținut de plumb de până la 0,5 % în greutate |
| --- | --- |

7(b).

Agenți de vulcanizare și stabilizatori pentru elastomerii utilizați în furtunurile de frână, furtunurile pentru combustibil, furtunurile pentru ventilare, piesele din elastomeri/metal ale șasiului și ale suporților motorului, cu conținut de plumb de până la 0,5 % în greutate

Ca piese de schimb pentru vehiculele puse pe piață înainte de 1 iulie 2006

| 7(c). | Lianți pentru elastomerii utilizați în aplicații de transmisie, cu conținut de plumb de până la 0,5 % în greutate |
| --- | --- |

7(c).

Lianți pentru elastomerii utilizați în aplicații de transmisie, cu conținut de plumb de până la 0,5 % în greutate

Ca piese de schimb pentru vehiculele introduse pe piață înainte de 1 iulie 2009

| 8(a). | Plumbul din aliajele de sudură pentru lipirea componentelor electrice și electronice pe plăcile de circuite electronice și plumbul din finisajele de pe bornele componentelor, altele decât condensatorii electrolitici cu aluminiu, de pe contactele componentelor și de pe plăcile de circuite electronice |
| --- | --- |

8(a).

Plumbul din aliajele de sudură pentru lipirea componentelor electrice și electronice pe plăcile de circuite electronice și plumbul din finisajele de pe bornele componentelor, altele decât condensatorii electrolitici cu aluminiu, de pe contactele componentelor și de pe plăcile de circuite electronice

Vehicule omologate înainte de 1 ianuarie 2016 și piese de schimb pentru aceste vehicule

X (4)

| 8(b). | Plumbul din aliajele de sudură utilizate în aplicații electrice, altele decât sudura pe plăcile de circuite electronice sau pe sticlă |
| --- | --- |

8(b).

Plumbul din aliajele de sudură utilizate în aplicații electrice, altele decât sudura pe plăcile de circuite electronice sau pe sticlă

Vehicule omologate înainte de 1 ianuarie 2011 și piese de schimb pentru aceste vehicule

X (4)

| 8(c). | Plumbul din finisajele de pe bornele condensatorilor electrolitici cu aluminiu |
| --- | --- |

8(c).

Plumbul din finisajele de pe bornele condensatorilor electrolitici cu aluminiu

Vehicule omologate înainte de 1 ianuarie 2013 și piese de schimb pentru aceste vehicule

X (4)

| 8(d). | Plumbul utilizat la sudura pe sticlă în senzori de flux de masă de aer |
| --- | --- |

8(d).

Plumbul utilizat la sudura pe sticlă în senzori de flux de masă de aer

Vehicule omologate înainte de 1 ianuarie 2015 și piese de schimb pentru aceste vehicule

X (4)

| 8(e). | Plumbul din aliajele de sudură cu temperatură ridicată de topire (și anume aliajele de plumb cu conținut de plumb de cel puțin 85 % în greutate) |
| --- | --- |

8(e).

Plumbul din aliajele de sudură cu temperatură ridicată de topire (și anume aliajele de plumb cu conținut de plumb de cel puțin 85 % în greutate)

(3)

X (4)

| 8(f)(a). | Plumbul din sistemele conforme de conectori cu pini |
| --- | --- |

8(f)(a).

Plumbul din sistemele conforme de conectori cu pini

Vehicule omologate înainte de 1 ianuarie 2017 și piese de schimb pentru aceste vehicule

X (4)

| 8(f)(b). | Plumbul din sistemele conforme de conectori cu pini, altele decât aria de joncțiune a conectorilor cablurilor vehiculului |
| --- | --- |

8(f)(b).

Plumbul din sistemele conforme de conectori cu pini, altele decât aria de joncțiune a conectorilor cablurilor vehiculului

(3)

X (4)

| 8(g). | Plumbul din aliajele de sudură utilizate pentru realizarea unei conexiuni electrice viabile între purtător și pastila semiconductoare în capsulele de circuite integrate tip Flip Chip |
| --- | --- |

8(g).

Plumbul din aliajele de sudură utilizate pentru realizarea unei conexiuni electrice viabile între purtător și pastila semiconductoare în capsulele de circuite integrate tip Flip Chip

(3)

X (4)

| 8(h). | Plumbul din aliajele de sudură utilizate pentru fixarea disipatorilor de căldură la radiator în ansamblurile de semiconductori de putere cu un cip cu zona de proiecție de cel puțin 1 cm2 și densitatea curentului nominal de cel puțin 1 A/mm2 de suprafață din siliciu a cipului |
| --- | --- |

8(h).

Plumbul din aliajele de sudură utilizate pentru fixarea disipatorilor de căldură la radiator în ansamblurile de semiconductori de putere cu un cip cu zona de proiecție de cel puțin 1 cm2 și densitatea curentului nominal de cel puțin 1 A/mm2 de suprafață din siliciu a cipului

Vehicule omologate înainte de 1 ianuarie 2016 și, după această dată, ca piese de schimb pentru aceste vehicule

X (4)

| 8(i). | Plumbul din aliajele de lipit utilizate în aplicații electrice pe sticlă, cu excepția lipirii pe sticlă laminată. |
| --- | --- |

8(i).

Plumbul din aliajele de lipit utilizate în aplicații electrice pe sticlă, cu excepția lipirii pe sticlă laminată.

Vehicule omologate înainte de 1 ianuarie 2016 și, după această dată, ca piese de schimb pentru aceste vehicule

X (4)

| 8(j). | Plumbul din aliajele de lipit utilizate pe sticlă laminată |
| --- | --- |

8(j).

Plumbul din aliajele de lipit utilizate pe sticlă laminată

Vehicule omologate înainte de 1 ianuarie 2020 și, după această dată, ca piese de schimb pentru aceste vehicule

X (4)

| 9. | Scaune de supapă |
| --- | --- |

9.

Scaune de supapă

Ca piese de schimb pentru tipurile de motoare proiectate înainte de 1 iulie 2003

| 10(a). | Componente electrice și electronice care conțin plumb, inserate în sticlă sau materiale ceramice, în matrice de sticlă sau de ceramică, în materiale vitroceramice sau în matrice vitroceramică
  Această exceptare nu se referă la utilizarea plumbului în:






  — | sticla becurilor și glazura bujiilor; |
| --- | --- | --- |

10(a).

Componente electrice și electronice care conțin plumb, inserate în sticlă sau materiale ceramice, în matrice de sticlă sau de ceramică, în materiale vitroceramice sau în matrice vitroceramică

Această exceptare nu se referă la utilizarea plumbului în:

—

sticla becurilor și glazura bujiilor;

| — | materialele ceramice dielectrice ale componentelor de la punctele 10(b), 10(c) și 10(d). |
| --- | --- |

—

materialele ceramice dielectrice ale componentelor de la punctele 10(b), 10(c) și 10(d).

X (5) (pentru alte componente decât cele piezoelectrice din motoare)

| 10(b). | Plumbul din materialele ceramice dielectrice de tip PZT ale condensatorilor care fac parte din circuite integrate sau din semiconductori discreți |
| --- | --- |

10(b).

Plumbul din materialele ceramice dielectrice de tip PZT ale condensatorilor care fac parte din circuite integrate sau din semiconductori discreți

| 10(c). | Plumbul din materialele ceramice dielectrice ale condensatorilor cu o tensiune nominală mai mică de 125 V c.a. sau 250 V c.c. |
| --- | --- |

10(c).

Plumbul din materialele ceramice dielectrice ale condensatorilor cu o tensiune nominală mai mică de 125 V c.a. sau 250 V c.c.

Vehicule omologate înainte de 1 ianuarie 2016 și piese de schimb pentru aceste vehicule

| 10(d). | Plumbul din materialele ceramice dielectrice ale condensatorilor care compensează deviațiile legate de temperatură ale senzorilor din sistemele sonar cu ultrasunete |
| --- | --- |

10(d).

Plumbul din materialele ceramice dielectrice ale condensatorilor care compensează deviațiile legate de temperatură ale senzorilor din sistemele sonar cu ultrasunete

Vehicule omologate înainte de 1 ianuarie 2017 și, după această dată, ca piese de schimb pentru aceste vehicule

| 11. | Inițiatori pirotehnici |
| --- | --- |

11.

Inițiatori pirotehnici

Vehicule omologate înainte de 1 iulie 2006 și piese de schimb pentru aceste vehicule

| 12. | Materiale termoelectrice care conțin plumb, utilizate în aplicații electrice la vehicule pentru reducerea emisiilor de CO2 prin recuperarea căldurii gazelor de eșapament |
| --- | --- |

12.

Materiale termoelectrice care conțin plumb, utilizate în aplicații electrice la vehicule pentru reducerea emisiilor de CO2 prin recuperarea căldurii gazelor de eșapament

Vehicule omologate înainte de 1 ianuarie 2019 și piese de schimb pentru aceste vehicule

X

Crom hexavalent

| 13(a). | Acoperiri anticorozive |
| --- | --- |

13(a).

Acoperiri anticorozive

Ca piese de schimb pentru vehiculele puse pe piață înainte de 1 iulie 2007

| 13(b). | Acoperiri anticorozive pentru ansamblurile șurub-piuliță ale șasiului |
| --- | --- |

13(b).

Acoperiri anticorozive pentru ansamblurile șurub-piuliță ale șasiului

Ca piese de schimb pentru vehiculele puse pe piață înainte de 1 iulie 2008

| 14. | Ca agent anticoroziv, cu o concentrație de până la 0,75 % în greutate în soluția de răcire, utilizat în sistemul de răcire din oțel-carbon al frigiderelor cu absorbție pentru rulote, cu excepția cazurilor în care se pot utiliza alte tehnologii de răcire (și anume, dacă acestea sunt disponibile pe piață pentru utilizarea la rulote), ce nu produc efecte negative asupra mediului și asupra sănătății și/sau siguranței consumatorilor |
| --- | --- |

14.

Ca agent anticoroziv, cu o concentrație de până la 0,75 % în greutate în soluția de răcire, utilizat în sistemul de răcire din oțel-carbon al frigiderelor cu absorbție pentru rulote, cu excepția cazurilor în care se pot utiliza alte tehnologii de răcire (și anume, dacă acestea sunt disponibile pe piață pentru utilizarea la rulote), ce nu produc efecte negative asupra mediului și asupra sănătății și/sau siguranței consumatorilor

X

Mercur

| 15(a). | Lămpi cu descărcare pentru faruri |
| --- | --- |

15(a).

Lămpi cu descărcare pentru faruri

Vehicule omologate înainte de 1 iulie 2012 și piese de schimb pentru aceste vehicule

X

| 15(b). | Tuburi fluorescente utilizate la panourile de afișaj |
| --- | --- |

15(b).

Tuburi fluorescente utilizate la panourile de afișaj

Vehicule omologate înainte de 1 iulie 2012 și piese de schimb pentru aceste vehicule

X

Cadmiu

| 16. | Baterii pentru vehicule electrice |
| --- | --- |

16.

Baterii pentru vehicule electrice

Ca piese de schimb pentru vehiculelepuse pe piață înainte de 31 decembrie 2008

---

(1)  Această exceptare va fi revizuită în 2021.

1

(1)

1

| (1a) | Se aplică aliajelor de aluminiu în care plumbul nu este introdus în mod intenționat, ci este prezent ca urmare a utilizării de aluminiu reciclat. |
| --- | --- |

(1a)

1a

Se aplică aliajelor de aluminiu în care plumbul nu este introdus în mod intenționat, ci este prezent ca urmare a utilizării de aluminiu reciclat.

(2)  Această exceptare va fi revizuită în 2024.

2

(2)

2

| (2a) | Sistemele cu o tensiune mai mare de 75 V c.c., astfel cum sunt definite în Directiva 2006/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind armonizarea legislațiilor statelor membre referitoare la echipamentele electrice destinate utilizării în cadrul unor anumite limite de tensiune (JO L 374, 27.12.2006, p. 10). |
| --- | --- |

(2a)

2a

Sistemele cu o tensiune mai mare de 75 V c.c., astfel cum sunt definite în Directiva 2006/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind armonizarea legislațiilor statelor membre referitoare la echipamentele electrice destinate utilizării în cadrul unor anumite limite de tensiune (JO L 374, 27.12.2006, p. 10).

(3)  Această exceptare va fi revizuită în 2019.

3

(4)  Se demontează dacă, în corelație cu punctul 10(a), se depășește un prag mediu de 60 de grame per vehicul. La aplicarea acestei clauze nu se iau în considerare dispozitivele electronice care nu sunt instalate de fabricant pe linia de producție.

4

(5)  Se demontează dacă, în corelație cu punctele 8(a)-8(j), se depășește un prag mediu de 60 de grame per vehicul. La aplicarea acestei clauze nu se iau în considerare dispozitivele electronice care nu sunt instalate de fabricant pe linia de producție.

5

---

DECIZII

| 16.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 299/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 299/31

---

DECIZIA (UE) 2017/2097 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 3 noiembrie 2017

privind metodologia de calculare a sancțiunilor pentru încălcarea cerințelor de monitorizare pentru sistemele de plăți de importanță sistemică (BCE/2017/35)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (2) a patra liniuță,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 3.1 a patra liniuță și articolul 34,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2532/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 cu privire la atribuțiile Băncii Centrale Europene în materie de sancțiuni (1), în special articolul 2,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2157/1999 al Băncii Centrale Europene din 23 septembrie 1999 privind competența Băncii Centrale Europene de a impune sancțiuni (BCE/1999/4) (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 795/2014 al Băncii Centrale Europene din 3 iulie 2014 privind cerințele de monitorizare pentru sistemele de plăți de importanță sistemică (BCE/2014/28) (3), în special articolul 23,

întrucât:

| (1) | Eurosistemul promovează buna funcționare a sistemelor de plăți, printre altele, prin efectuarea monitorizării. În special, monitorizarea sistemelor de plăți de importanță sistemică (systemically important payments systems) (SIPS) se efectuează în conformitate cu cerințele prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28). |
| --- | --- |

(1)

Eurosistemul promovează buna funcționare a sistemelor de plăți, printre altele, prin efectuarea monitorizării. În special, monitorizarea sistemelor de plăți de importanță sistemică (systemically important payments systems) (SIPS) se efectuează în conformitate cu cerințele prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28).

| (2) | Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28) acordă Băncii Centrale Europene (BCE) competența de a impune sancțiuni pentru încălcarea respectivului regulament. În scopul îmbunătățirii transparenței principiilor și procedurilor pe care BCE le va urma în cazul impunerii unor astfel de sancțiuni, acel articol prevede ca BCE să adopte o decizie privind metodologia de calculare a nivelului sancțiunilor. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28) acordă Băncii Centrale Europene (BCE) competența de a impune sancțiuni pentru încălcarea respectivului regulament. În scopul îmbunătățirii transparenței principiilor și procedurilor pe care BCE le va urma în cazul impunerii unor astfel de sancțiuni, acel articol prevede ca BCE să adopte o decizie privind metodologia de calculare a nivelului sancțiunilor.

| (3) | Prin adoptarea acestei decizii, BCE demonstrează modul în care se ghidează după principiul proporționalității în cazul stabilirii unei sancțiuni corespunzătoare, |
| --- | --- |

(3)

Prin adoptarea acestei decizii, BCE demonstrează modul în care se ghidează după principiul proporționalității în cazul stabilirii unei sancțiuni corespunzătoare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentei decizii:

| 1. | „operator SIPS” înseamnă un operator SIPS astfel cum este definit la articolul 2 punctul 4 din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28); |
| --- | --- |

1.

„operator SIPS” înseamnă un operator SIPS astfel cum este definit la articolul 2 punctul 4 din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28);

| 2. | „exercițiu financiar” înseamnă perioada de timp în legătură cu care trebuie pregătite conturile auditate sau statutare ale operatorului SIPS; |
| --- | --- |

2.

„exercițiu financiar” înseamnă perioada de timp în legătură cu care trebuie pregătite conturile auditate sau statutare ale operatorului SIPS;

| 3. | „amendă” înseamnă o singură sumă de bani pe care un operator SIPS este obligat să o plătească cu titlu de sancțiune; |
| --- | --- |

3.

„amendă” înseamnă o singură sumă de bani pe care un operator SIPS este obligat să o plătească cu titlu de sancțiune;

| 4. | „încălcare” înseamnă orice nerespectare de către un operator SIPS a oricărei obligații care decurge din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28); |
| --- | --- |

4.

„încălcare” înseamnă orice nerespectare de către un operator SIPS a oricărei obligații care decurge din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28);

| 5. | „penalități cu titlu cominatoriu” înseamnă sumele de bani pe care, în cazul unei încălcări continuate, un operator SIPS este obligat să le plătească fie cu titlu punitiv, fie în vederea obligării operatorului SIPS în cauză să respecte obligațiile prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28). Aceste cuantumuri se calculează pentru fiecare zi completă de încălcare continuată ulterioară notificării către operatorul SIPS a unei decizii prin care se solicită încetarea încălcării, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 3 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 2532/98; |
| --- | --- |

5.

„penalități cu titlu cominatoriu” înseamnă sumele de bani pe care, în cazul unei încălcări continuate, un operator SIPS este obligat să le plătească fie cu titlu punitiv, fie în vederea obligării operatorului SIPS în cauză să respecte obligațiile prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28). Aceste cuantumuri se calculează pentru fiecare zi completă de încălcare continuată ulterioară notificării către operatorul SIPS a unei decizii prin care se solicită încetarea încălcării, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 3 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 2532/98;

| 6. | „sancțiune” înseamnă o amendă sau penalități cu titlu cominatoriu impuse ca urmare a unei încălcări; |
| --- | --- |

6.

„sancțiune” înseamnă o amendă sau penalități cu titlu cominatoriu impuse ca urmare a unei încălcări;

| 7. | „cifră de afaceri” înseamnă venitul generat de SIPS în cauză în exercițiul financiar precedent celui în care a avut loc încălcarea; |
| --- | --- |

7.

„cifră de afaceri” înseamnă venitul generat de SIPS în cauză în exercițiul financiar precedent celui în care a avut loc încălcarea;

| 8. | „valoarea plăților procesate” înseamnă valoarea medie zilnică totală a plăților exprimate în euro procesate de SIPS în cauză în exercițiul financiar precedent celui în care a avut loc încălcarea. |
| --- | --- |

8.

„valoarea plăților procesate” înseamnă valoarea medie zilnică totală a plăților exprimate în euro procesate de SIPS în cauză în exercițiul financiar precedent celui în care a avut loc încălcarea.

Articolul 2

Principii generale

(1)   Prezenta decizie stabilește metodologia care trebuie urmată de BCE în vederea calculării nivelului sancțiunilor pe care BCE urmează a le impune unui operator SIPS pentru încălcări ale Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28).

(2)   BCE poate să impună ca sancțiune pentru încălcarea Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28) fie o amendă, fie penalități cu titlu cominatoriu.

(3)   BCE determină valoarea sancțiunii care urmează a fi impusă pe baza unui proces în două etape, începând cu calculul valorii de referință a sancțiunii, care poate fi ulterior majorată sau redusă, având în vedere circumstanțele agravante sau atenuante relevante ale fiecărui caz specific.

Articolul 3

Calcularea valorii de referință a sancțiunii

(1)   BCE calculează valoarea de referință a oricărei sancțiuni care urmează a fi impusă unui operator SIPS pe baza cifrei de afaceri și a valorii plăților procesate de SIPS în cauză.

(2)   Valoarea de referință a sancțiunii reprezintă 50 % din suma următoarelor valori:

| (a) | 1 % din cifra de afaceri; și |
| --- | --- |

(a)

1 % din cifra de afaceri; și

| (b) | 0,0001 % din valoarea plăților procesate. |
| --- | --- |

(b)

0,0001 % din valoarea plăților procesate.

(3)   În cazul penalităților cu titlu cominatoriu, valoarea de referință se împarte la 180 pentru a calcula suma care trebuie plătită pentru fiecare zi completă de încălcare continuată.

Articolul 4

Circumstanțe agravante și atenuante

Pentru calcularea valorii oricărei sancțiuni, BCE ține seama, după caz, de împrejurările speciale ale fiecărei situații, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2532/98.

Articolul 5

Limite

(1)   În cazul în care, pe baza calculului efectuat în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și a oricărei majorări sau reduceri a valorii de referință în conformitate cu articolul 4, valoarea unei amenzi depășește 500 000 EUR, valoarea amenzii pe care o poate impune BCE este limitată la 500 000 EUR.

(2)   În cazul în care, pe baza calculului efectuat în conformitate cu articolul 3 alineatele (2) și (3) și a oricărei majorări sau reduceri a valorii de referință în conformitate cu articolul 4, valoarea penalităților cu titlu cominatoriu depășește 10 000 EUR pe zi de încălcare, valoarea penalităților cu titlu cominatoriu pe care BCE le poate impune pe zi de încălcare va fi limitată la 10 000 EUR. Penalitățile cu titlu cominatoriu pot fi aplicate pentru o perioadă de maxim șase luni de la notificarea către operatorul SIPS a unei decizii de impunere de sancțiuni.

Articolul 6

Dispoziții finale

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Frankfurt pe Main, 3 noiembrie 2017.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  
  JO L 318, 27.11.1998, p. 4.

1

(2)  
  JO L 264, 12.10.1999, p. 21.

2

(3)  
  JO L 217, 23.7.2014, p. 16.

3

---

| 16.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 299/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 299/34

---

DECIZIA (UE) 2017/2098 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 3 noiembrie 2017

privind aspecte procedurale referitoare la impunerea de măsuri corective pentru neconformitatea cu Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2017/33)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 795/2014 al Băncii Centrale Europene din 3 iulie 2014 privind cerințele de monitorizare pentru sistemele de plăți de importanță sistemică (BCE/2014/28) (1), în special articolul 22 alineatul (6),

întrucât:

| (1) | Consiliul guvernatorilor a stabilit cerințe de monitorizare pentru sistemele de plăți de importanță sistemică (systemically important payment systems) (SIPS) în Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (ECB/2014/28). |
| --- | --- |

(1)

Consiliul guvernatorilor a stabilit cerințe de monitorizare pentru sistemele de plăți de importanță sistemică (systemically important payment systems) (SIPS) în Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (ECB/2014/28).

| (2) | În conformitate cu articolul 22 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28), autoritățile competente pot impune măsuri corective pentru neconformitatea cu cerințele de monitorizare. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 22 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28), autoritățile competente pot impune măsuri corective pentru neconformitatea cu cerințele de monitorizare.

| (3) | Cu toate acestea, întrucât Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28) nu prevede reguli și proceduri detaliate pentru impunerea de măsuri corective, în conformitate cu articolul 22 alineatul (6) din acest regulament, aceste reguli și proceduri ar trebui stabilite în prezenta decizie, |
| --- | --- |

(3)

Cu toate acestea, întrucât Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28) nu prevede reguli și proceduri detaliate pentru impunerea de măsuri corective, în conformitate cu articolul 22 alineatul (6) din acest regulament, aceste reguli și proceduri ar trebui stabilite în prezenta decizie,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentei decizii:

| 1. | „autoritate competentă” înseamnă o autoritate competentă, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 5 din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28); |
| --- | --- |

1.

„autoritate competentă” înseamnă o autoritate competentă, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 5 din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28);

| 2. | „operator SIPS” înseamnă un operator SIPS, astfel cum este definit la articolul 2 punctul 4 din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28); |
| --- | --- |

2.

„operator SIPS” înseamnă un operator SIPS, astfel cum este definit la articolul 2 punctul 4 din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28);

| 3. | „măsură corectivă” înseamnă o măsură corectivă, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 44 din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28); |
| --- | --- |

3.

„măsură corectivă” înseamnă o măsură corectivă, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 44 din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28);

| 4. | „neconformitate” înseamnă orice încălcare a Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28); |
| --- | --- |

4.

„neconformitate” înseamnă orice încălcare a Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28);

| 5. | „suspiciune de neconformitate” înseamnă motive întemeiate pentru a suspecta că un operator SIPS nu a îndeplinit una sau mai multe dintre cerințele Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28), pe baza informațiilor și a documentelor (inclusiv o autoevaluare furnizată de operatorul SIPS) disponibile autorității competente; |
| --- | --- |

5.

„suspiciune de neconformitate” înseamnă motive întemeiate pentru a suspecta că un operator SIPS nu a îndeplinit una sau mai multe dintre cerințele Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28), pe baza informațiilor și a documentelor (inclusiv o autoevaluare furnizată de operatorul SIPS) disponibile autorității competente;

| 6. | „neconformitate continuă” înseamnă orice încălcare a Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28) care a fost confirmată de o evaluare, dar care nu a fost remediată de un operator SIPS în conformitate cu un plan de acțiune convenit cu autoritatea competentă într-un termen stabilit de această autoritate; |
| --- | --- |

6.

„neconformitate continuă” înseamnă orice încălcare a Regulamentului (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28) care a fost confirmată de o evaluare, dar care nu a fost remediată de un operator SIPS în conformitate cu un plan de acțiune convenit cu autoritatea competentă într-un termen stabilit de această autoritate;

| 7. | „proiect de evaluare” înseamnă un raport care încă nu a fost aprobat de organul de decizie al unei autorități competente, care oferă o analiză preliminară a regulilor, procedurilor și operațiunilor SIPS, precum și a incidentelor ori a oricăror alte chestiuni care sunt considerate importante pentru funcționarea SIPS, și care identifică o posibilă lipsă de conformitate cu cerințele de monitorizare stabilite în Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28); |
| --- | --- |

7.

„proiect de evaluare” înseamnă un raport care încă nu a fost aprobat de organul de decizie al unei autorități competente, care oferă o analiză preliminară a regulilor, procedurilor și operațiunilor SIPS, precum și a incidentelor ori a oricăror alte chestiuni care sunt considerate importante pentru funcționarea SIPS, și care identifică o posibilă lipsă de conformitate cu cerințele de monitorizare stabilite în Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28);

| 8. | „evaluare” înseamnă, atunci când Banca Centrală Europeană (BCE) acționează ca autoritate competentă, un raport care a fost aprobat de Consiliul guvernatorilor sau, atunci când o bancă centrală națională (BCN) acționează ca autoritate competentă, un raport care a fost aprobat de organul de decizie relevant al acestei BCN și care stabilește nivelul de conformitate al operatorului SIPS cu cerințele de monitorizare stabilite în Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28). |
| --- | --- |

8.

„evaluare” înseamnă, atunci când Banca Centrală Europeană (BCE) acționează ca autoritate competentă, un raport care a fost aprobat de Consiliul guvernatorilor sau, atunci când o bancă centrală națională (BCN) acționează ca autoritate competentă, un raport care a fost aprobat de organul de decizie relevant al acestei BCN și care stabilește nivelul de conformitate al operatorului SIPS cu cerințele de monitorizare stabilite în Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28).

Articolul 2

Principii generale

(1)   Măsurile corective sunt impuse operatorilor SIPS în conformitate cu articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28) și cu procedura stabilită în prezenta decizie.

(2)   Autoritățile competente pot iniția procedura de impunere a unei măsuri corective în următoarele scenarii:

| (a) | în cazul unei neconformități confirmate printr-o evaluare; |
| --- | --- |

(a)

în cazul unei neconformități confirmate printr-o evaluare;

| (b) | în cazul unei neconformități continue, atunci când anterior nu au fost impuse măsuri corective operatorului SIPS; |
| --- | --- |

(b)

în cazul unei neconformități continue, atunci când anterior nu au fost impuse măsuri corective operatorului SIPS;

| (c) | atunci când un proiect de evaluare dă motive autorității contractante să suspecteze o neconformitate care este gravă și care necesită măsuri imediate. |
| --- | --- |

(c)

atunci când un proiect de evaluare dă motive autorității contractante să suspecteze o neconformitate care este gravă și care necesită măsuri imediate.

(3)   Formularea măsurilor corective este suficient de detaliată pentru a permite unui operator SIPS să ia măsuri, fără întârzieri nejustificate, pentru a remedia sau evita o repetare a neconformității.

Articolul 3

Notificarea operatorului SIPS

(1)   În conformitate cu articolul 22 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28) și pe baza constatărilor unui proiect de evaluare sau ale unei evaluări, autoritatea competentă transmite o notificare scrisă operatorului SIPS, putând solicita furnizarea de informații sau explicații suplimentare.

(2)   Notificarea scrisă precizează natura neconformității sau a suspiciunii de neconformitate, precum și faptele, informațiile, evaluările sau temeiurile juridice care susțin constatarea neconformității sau a suspiciunii de neconformitate. Aceasta prevede măsura coercitivă (măsurile coercitive) pe care autoritatea competentă le are în vedere pentru a le impune. În plus, aceasta va preciza dacă acel caz este considerat semnificativ și dacă, în temeiul articolului 4 alineatul (2), este necesar să acționeze imediat.

(3)   Pentru cazuri de neconformitate continuă, notificarea scrisă indică și absența progresului operatorului SIPS sau insuficiența acestui progres în ceea ce privește punerea în aplicare a planului de acțiune convenit cu autoritatea competentă.

Articolul 4

Organizarea fazei de audiere

(1)   Operatorului SIPS i se oferă posibilitatea de a fi audiat prin intermediul unor observații scrise privind faptele, informațiile, evaluarea sau temeiurile juridice care susțin constatarea neconformității sau a suspiciunii de neconformitate, precum și măsura coercitivă (măsurile coercitive) avute în vedere astfel cum sunt indicate în notificarea scrisă, într-un termen indicat de autoritatea competentă, de minimum 14 zile calendaristice de la primirea notificării scrise. Operatorul SIPS poate solicita o prelungire a termenului, iar autoritatea competentă dispune de o marjă de apreciere privind acordarea unei prelungiri.

(2)   În cazul unei neconformități care este considerată suficient de gravă pentru a necesita măsuri imediate, în conformitate cu articolul 22 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28), operatorului SIPS i se oferă posibilitatea de a fi audiat și de a transmite explicații într-un termen indicat de autoritatea competentă, care în mod normal nu depășește trei zile lucrătoare de la primirea notificării scrise.

(3)   Operatorul SIPS poate solicita autorității competente transmiterea de explicații sau documente cu privire la neconformitate sau suspiciunea de neconformitate. Autoritățile competente depun eforturi pentru a transmite în timp util operatorilor SIPS explicațiile sau documentele relevante.

(4)   În cazul în care autoritatea competentă consideră oportun sau la cererea operatorului SIPS, i se poate da operatorului SIPS posibilitatea de a transmite, în cadrul unei reuniuni, observații cu privire la faptele, informațiile, evaluarea sau temeiurile juridice care susțin constatarea neconformității sau a suspiciunii de neconformitate. Operatorul SIPS poate fi asistat în cadrul reuniunii de către un terț, inclusiv de către consilieri juridici externi.

(5)   Autoritatea competentă întocmește procesul-verbal al oricărei reuniuni cu operatorul SIPS. După ce a avut timp suficient pentru a revizui procesul-verbal și pentru a include orice observații sau modificări considerate necesare, operatorul SIPS semnează procesul-verbal, iar autoritatea competentă transmite operatorului SIPS o copie a acestuia.

(6)   Operatorul SIPS transmite observații, documente, explicații și orice alte informații autorității competente în limba Uniunii aleasă de operatorul SIPS, cu excepția cazului în care este convenită în prealabil cu autoritatea competentă altă limbă de comunicare.

Articolul 5

Accesul la dosar

(1)   Operatorii SIPS au dreptul, după ce procedura pentru impunerea de măsuri coercitive a fost declanșată, de a avea acces la dosarul autorității competente, cu condiția existenței unui interes legitim al unor persoane juridice sau fizice diferite de operatorii SIPS în sine. Dreptul de acces la dosar nu acoperă informații confidențiale.

(2)   Operatorii SIPS transmit autorității competente, fără întârzieri nejustificate, orice solicitare privind accesul la dosar.

(3)   Dosarul constă în toate documentele obținute, produse sau compilate de către autoritatea competentă în cursul procedurii pentru impunerea de măsuri corective.

(4)   În sensul prezentului articol, informațiile confidențiale pot include documente interne ale autorității competente și corespondența dintre autoritatea competentă și orice persoane implicate în pregătirea evaluării.

Articolul 6

Impunerea de măsuri corective

(1)   În conformitate cu articolul 22 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 795/2014 (BCE/2014/28), autoritatea competentă poate impune măsuri corective operatorului SIPS, după ce a luat în considerare informațiile furnizate de acesta din urmă. Pentru evitarea oricăror îndoieli, atunci când procedura pentru aplicarea de măsuri corective a fost declanșată pe baza unei suspiciuni de nerespectare, se aplică o măsură coercitivă doar după ce organul decizional al autorității competente a aprobat raportul prin care este identificată nerespectarea.

(2)   Atunci când BCE acționează ca autoritate competentă, decizia de a impune măsuri corective este aprobată de Consiliul guvernatorilor. Decizia precizează termenul în care operatorul SIPS trebuie să pună în aplicare măsurile corective.

(3)   Atunci când o BCN acționează ca autoritate competentă, decizia de a impune măsuri corective și, dacă este cazul, constatările proiectului de evaluare care identifică încălcarea sunt aprobate de organul de decizie al BCN. Decizia precizează termenul în care operatorul SIPS trebuie să pună în aplicare măsurile corective. BCN transmite Consiliului guvernatorilor o copie a deciziei spre informare, fără întârzieri nejustificate.

Articolul 7

Termene

Dreptul unei autorități competente de a impune măsuri corective pentru neconformitatea confirmată printr-o evaluare se stinge în termen de doi ani de la finalizarea acestei evaluări.

Articolul 8

Notificarea deciziei de a impune măsuri corective

Autoritatea competentă notifică în scris, inclusiv pe cale electronică, operatorul SIPS cu privire la orice decizie de a impune măsuri corective în termen de șapte zile calendaristice de la adoptarea deciziei.

Articolul 9

Nepunerea în aplicare a măsurilor corective

Nepunerea în aplicare de către operatorul SIPS a măsurilor corective în termenul indicat poate fi tratată ca motiv separat pentru impunerea unei sancțiuni de către BCE, cu condiția să nu fi fost impusă deja o sancțiune pentru aceeași încălcare.

Articolul 10

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Frankfurt pe Main, 3 noiembrie 2017.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  
  JO L 217, 23.7.2014, p. 16.

1

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 16.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 299/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 299/38

---

DECIZIA AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

NR. 35/17/COL

din 9 februarie 2017

referitoare la acordarea unei derogări pentru Norvegia în ceea ce privește stația Ladehammeren de tratare a apelor urbane reziduale în aglomerarea Trondheim și de abrogare a Deciziei nr. 725/07/COL [2017/2099]

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE,

având în vedere actul menționat la punctul 13 din anexa XX la Acordul privind SEE,

  Directiva 91/271/CEE a Consiliului din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale
   (1),
  adaptat la Acordul privind SEE prin Protocolul 1 la acesta, în special articolul 8 alineatul (5) din actul respectiv,

având în vedere Decizia nr. 725/07/COL a Autorității AELS de Supraveghere (denumită în continuare „Autoritatea”) de acordare a unei derogări în conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din Directiva 91/271/CEE, pentru stația Høvringen de tratare a apelor urbane reziduale (documentul nr. 452420),

întrucât:

| (1) | Articolul 8 alineatul (5) din Directiva 91/271/CEE prevede că, în circumstanțe excepționale, în cazul în care se poate demonstra că un mod de tratare mai avansat nu va fi mai benefic pentru mediu, evacuările în zone mai puțin sensibile, de ape reziduale care provin din aglomerări cu un echivalent-locuitor mai mare de 150 000 pot să fie supuse unei tratări în conformitate cu cerințele mai puțin stricte prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din actul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 8 alineatul (5) din Directiva 91/271/CEE prevede că, în circumstanțe excepționale, în cazul în care se poate demonstra că un mod de tratare mai avansat nu va fi mai benefic pentru mediu, evacuările în zone mai puțin sensibile, de ape reziduale care provin din aglomerări cu un echivalent-locuitor mai mare de 150 000 pot să fie supuse unei tratări în conformitate cu cerințele mai puțin stricte prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din actul respectiv.

| (2) | În astfel de situații, statele AELS au obligația să prezinte Autorității o documentație prin care să demonstreze că evacuările sunt supuse cel puțin tratării primare și că nu vor avea efecte negative asupra mediului. |
| --- | --- |

(2)

În astfel de situații, statele AELS au obligația să prezinte Autorității o documentație prin care să demonstreze că evacuările sunt supuse cel puțin tratării primare și că nu vor avea efecte negative asupra mediului.

| (3) | Norvegia a identificat zona de coastă de la Lindesnes până la frontiera norvegiano-rusă ca fiind o zonă „mai puțin sensibilă”, conform articolului 6 din Directiva 91/271/CEE. |
| --- | --- |

(3)

Norvegia a identificat zona de coastă de la Lindesnes până la frontiera norvegiano-rusă ca fiind o zonă „mai puțin sensibilă”, conform articolului 6 din Directiva 91/271/CEE.

| (4) | În data de 19 decembrie 2007, prin Decizia nr. 725/07/COL, Autoritatea a acceptat solicitarea Norvegiei, efectuată în temeiul articolului 8 alineatul (5) din Directiva 91/271/CEE, de a aplica apelor reziduale o tratare mai puțin strictă decât cea prevăzută la articolul 4 din Directiva 91/271/CEE pentru stația de tratare a apelor reziduale de la Høvringen, dar respectând condițiile prevăzute în decizia respectivă. |
| --- | --- |

(4)

În data de 19 decembrie 2007, prin Decizia nr. 725/07/COL, Autoritatea a acceptat solicitarea Norvegiei, efectuată în temeiul articolului 8 alineatul (5) din Directiva 91/271/CEE, de a aplica apelor reziduale o tratare mai puțin strictă decât cea prevăzută la articolul 4 din Directiva 91/271/CEE pentru stația de tratare a apelor reziduale de la Høvringen, dar respectând condițiile prevăzute în decizia respectivă.

| (5) | În data de 20 februarie 2010, Consiliul orașului Trondheim a adoptat în numele municipalității Trondheim decizia de a solicita o derogare în temeiul articolului 8 alineatul (5) din Directiva 91/271/CEE pentru stația de tratare a apelor reziduale de la Ladehammeren și cerințe coordonate privind tratarea, atât pentru stația Høvringen, cât și pentru stația Ladehammeren, definită ca tratare care asigură o reducere cu cel puțin 70 % a totalului de materii solide în suspensie în apele reziduale de intrare sau, alternativ, o concentrație maximă a materiilor solide în suspensie de 60 mg/l, în combinație cu o reducere a consumului biochimic de oxigen de cel puțin 20 %. |
| --- | --- |

(5)

În data de 20 februarie 2010, Consiliul orașului Trondheim a adoptat în numele municipalității Trondheim decizia de a solicita o derogare în temeiul articolului 8 alineatul (5) din Directiva 91/271/CEE pentru stația de tratare a apelor reziduale de la Ladehammeren și cerințe coordonate privind tratarea, atât pentru stația Høvringen, cât și pentru stația Ladehammeren, definită ca tratare care asigură o reducere cu cel puțin 70 % a totalului de materii solide în suspensie în apele reziduale de intrare sau, alternativ, o concentrație maximă a materiilor solide în suspensie de 60 mg/l, în combinație cu o reducere a consumului biochimic de oxigen de cel puțin 20 %.

| (6) | În data de 9 februarie 2012, reprezentanții Autorității s-au întâlnit cu reprezentanți ai Ministerului Mediului și ai municipalității Trondheim. În cadrul reuniunii s-a discutat despre revizuirea termenilor derogării acordate pentru stația de tratare a apelor reziduale de la Høvringen și despre solicitarea privind acordarea unei derogări în temeiul articolului 8 alineatul (5) din Directiva 91/271/CEE pentru evacuarea în fiordul Trondheim a apelor urbane reziduale de la stația de tratare de la Ladehammeren din aglomerarea Trondheim. |
| --- | --- |

(6)

În data de 9 februarie 2012, reprezentanții Autorității s-au întâlnit cu reprezentanți ai Ministerului Mediului și ai municipalității Trondheim. În cadrul reuniunii s-a discutat despre revizuirea termenilor derogării acordate pentru stația de tratare a apelor reziduale de la Høvringen și despre solicitarea privind acordarea unei derogări în temeiul articolului 8 alineatul (5) din Directiva 91/271/CEE pentru evacuarea în fiordul Trondheim a apelor urbane reziduale de la stația de tratare de la Ladehammeren din aglomerarea Trondheim.

| (7) | Prin scrisoarea din data de 25 iunie 2012 (documentul nr. 638245), Autoritatea a cerut Norvegiei să furnizeze informații mai detaliate pentru cele două solicitări de derogare, astfel încât acestea să poată fi luate în considerare. |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisoarea din data de 25 iunie 2012 (documentul nr. 638245), Autoritatea a cerut Norvegiei să furnizeze informații mai detaliate pentru cele două solicitări de derogare, astfel încât acestea să poată fi luate în considerare.

| (8) | În data de 9 noiembrie 2012 (documentul nr. 653035), Norvegia a răspuns la această cerere, transmițând mai multe documente pentru a susține solicitarea efectuată. |
| --- | --- |

(8)

În data de 9 noiembrie 2012 (documentul nr. 653035), Norvegia a răspuns la această cerere, transmițând mai multe documente pentru a susține solicitarea efectuată.

| (9) | La cererea Autorității, Norvegia a transmis informații suplimentare pentru a susține solicitarea în 28 ianuarie 2014 (documentul nr. 697161), 29 ianuarie 2014 (documentul nr. 697372), 29 octombrie 2014 (documentul nr. 728105), 12 ianuarie 2015 (documentul nr. 734689), 16 ianuarie 2015 (documentul nr. 741891), 8 aprilie 2016 (documentul nr. 799935) și 9 septembrie 2016 (documentul nr. 818158). |
| --- | --- |

(9)

La cererea Autorității, Norvegia a transmis informații suplimentare pentru a susține solicitarea în 28 ianuarie 2014 (documentul nr. 697161), 29 ianuarie 2014 (documentul nr. 697372), 29 octombrie 2014 (documentul nr. 728105), 12 ianuarie 2015 (documentul nr. 734689), 16 ianuarie 2015 (documentul nr. 741891), 8 aprilie 2016 (documentul nr. 799935) și 9 septembrie 2016 (documentul nr. 818158).

| (10) | Cerințele privind evacuarea de la stațiile de tratare a apelor reziduale prevăzute de Directiva 91/271/CEE pun accentul pe consumul de oxigen care decurge din descompunerea materiei organice dizolvate și a pulberilor organice provenite de pe uscat sau din producția biologică. |
| --- | --- |

(10)

Cerințele privind evacuarea de la stațiile de tratare a apelor reziduale prevăzute de Directiva 91/271/CEE pun accentul pe consumul de oxigen care decurge din descompunerea materiei organice dizolvate și a pulberilor organice provenite de pe uscat sau din producția biologică.

| (11) | Fiordul Trondheim are o mare capacitate de a descompune încărcătura organică, având în vedere adâncimea mare, volumul mare de apă și schimbul eficient de ape efectuat cu zona oceanică de la adâncime din fața gurii fiordului, ceea ce asigură o aprovizionare regulată cu ape atlantice bogate în oxigen, din Marea Norvegiei. |
| --- | --- |

(11)

Fiordul Trondheim are o mare capacitate de a descompune încărcătura organică, având în vedere adâncimea mare, volumul mare de apă și schimbul eficient de ape efectuat cu zona oceanică de la adâncime din fața gurii fiordului, ceea ce asigură o aprovizionare regulată cu ape atlantice bogate în oxigen, din Marea Norvegiei.

| (12) | Sistemul de colectare a apelor reziduale în Trondheim se împarte în două districte, Høvringen și Lade, care împreună primesc aproximativ 99 % din apele reziduale ale orașului. Ținând seama de avantajele prezentate de regimul hidrodinamic, punctele de deversare a apelor reziduale la ambele stații de tratare sunt construite cu un sistem de difuzare în ape de adâncime, ceea ce favorizează menținerea sigură a apelor reziduale diluate sub stratul de suprafață, prevenind astfel producerea unui proces de eutrofizare în stratul de suprafață și în sedimentele și acumulările din straturile de apă de adâncime. |
| --- | --- |

(12)

Sistemul de colectare a apelor reziduale în Trondheim se împarte în două districte, Høvringen și Lade, care împreună primesc aproximativ 99 % din apele reziduale ale orașului. Ținând seama de avantajele prezentate de regimul hidrodinamic, punctele de deversare a apelor reziduale la ambele stații de tratare sunt construite cu un sistem de difuzare în ape de adâncime, ceea ce favorizează menținerea sigură a apelor reziduale diluate sub stratul de suprafață, prevenind astfel producerea unui proces de eutrofizare în stratul de suprafață și în sedimentele și acumulările din straturile de apă de adâncime.

| (13) | Efluentul tratat final de la stația de tratare din Høvringen este deversat în partea vestică a golfului Trondheim, iar cel de la stația de tratare din Ladehammeren, în partea de est a golfului Trondheim. |
| --- | --- |

(13)

Efluentul tratat final de la stația de tratare din Høvringen este deversat în partea vestică a golfului Trondheim, iar cel de la stația de tratare din Ladehammeren, în partea de est a golfului Trondheim.

| (14) | Analiza realizată de Autoritate demonstrează că, datorită modului de proiectare a conductelor de evacuare și a monitorizării efectuate, nici apele evacuate de la stația de tratare de la Høvringen, nici cele de la stația de tratare de la Ladehammeren nu par să ajungă sau să aibă impact asupra stratului de suprafață, productiv din punct de vedere biologic, al golfului Trondheim. |
| --- | --- |

(14)

Analiza realizată de Autoritate demonstrează că, datorită modului de proiectare a conductelor de evacuare și a monitorizării efectuate, nici apele evacuate de la stația de tratare de la Høvringen, nici cele de la stația de tratare de la Ladehammeren nu par să ajungă sau să aibă impact asupra stratului de suprafață, productiv din punct de vedere biologic, al golfului Trondheim.

| (15) | În plus, rezultatele studiilor efectuate privind calitatea apei au demonstrat că evacuarea efluenților tratați finali de la ambele stații de tratare, Høvringen și Ladehammeren, nu au impact vizibil asupra calității apei din golful Trondheim. Nu există nicio dovadă că apele golfului Trondheim sunt afectate de eutrofizare și că evacuarea efluenților tratați finali de la vreuna dintre stațiile de tratare are impact asupra faunei bentonice. |
| --- | --- |

(15)

În plus, rezultatele studiilor efectuate privind calitatea apei au demonstrat că evacuarea efluenților tratați finali de la ambele stații de tratare, Høvringen și Ladehammeren, nu au impact vizibil asupra calității apei din golful Trondheim. Nu există nicio dovadă că apele golfului Trondheim sunt afectate de eutrofizare și că evacuarea efluenților tratați finali de la vreuna dintre stațiile de tratare are impact asupra faunei bentonice.

| (16) | Analiza tehnică efectuată de către Autoritate menționează și faptul că rezultatele studiilor asupra sedimentelor de pe fundul oceanic, care au identificat metale grele și poluanți organici, nu par să aibă legătură cu evacuarea efluenților tratați finali de la stațiile de tratare din Høvringen sau Ladehammeren. |
| --- | --- |

(16)

Analiza tehnică efectuată de către Autoritate menționează și faptul că rezultatele studiilor asupra sedimentelor de pe fundul oceanic, care au identificat metale grele și poluanți organici, nu par să aibă legătură cu evacuarea efluenților tratați finali de la stațiile de tratare din Høvringen sau Ladehammeren.

| (17) | Cu toate acestea, evacuările de la stațiile de tratare a apelor reziduale conțin metale grele și micropoluanți organici dizolvați în apă sau asociați cu particule în efluenți, iar aplicarea unei tratări chimice și/sau biologice ar reduce într-o anumită măsură evacuarea de metale grele și de micropoluanți organici. |
| --- | --- |

(17)

Cu toate acestea, evacuările de la stațiile de tratare a apelor reziduale conțin metale grele și micropoluanți organici dizolvați în apă sau asociați cu particule în efluenți, iar aplicarea unei tratări chimice și/sau biologice ar reduce într-o anumită măsură evacuarea de metale grele și de micropoluanți organici.

| (18) | Autoritatea consideră că, în conformitate cu decizia Consiliului orașului Trondheim din 20 februarie 2010, tratarea adecvată a apelor urbane reziduale ar trebui definită ca tratare care asigură o reducere cu cel puțin 70 % a totalului de materii solide în suspensie în apele reziduale de intrare sau, alternativ, o concentrație maximă de materii solide în suspensie de 60 mg/l, în combinație cu o reducere a consumului biochimic de oxigen de cel puțin 20 %. |
| --- | --- |

(18)

Autoritatea consideră că, în conformitate cu decizia Consiliului orașului Trondheim din 20 februarie 2010, tratarea adecvată a apelor urbane reziduale ar trebui definită ca tratare care asigură o reducere cu cel puțin 70 % a totalului de materii solide în suspensie în apele reziduale de intrare sau, alternativ, o concentrație maximă de materii solide în suspensie de 60 mg/l, în combinație cu o reducere a consumului biochimic de oxigen de cel puțin 20 %.

| (19) | Evaluarea tehnică generală solicitată de Autoritate concluzionează că efluenții tratați de la ambele stații de tratare a apelor reziduale, Ladehammeren și Høvringen, nu par să aibă un impact considerabil asupra mediului. Modelările și simulările ecologice privind impactul tratării secundare la ambele stații de tratare, în comparație cu tratarea primară, nu au demonstrat că o tratare mai avansată va fi în mod concret mai benefică pentru mediu. |
| --- | --- |

(19)

Evaluarea tehnică generală solicitată de Autoritate concluzionează că efluenții tratați de la ambele stații de tratare a apelor reziduale, Ladehammeren și Høvringen, nu par să aibă un impact considerabil asupra mediului. Modelările și simulările ecologice privind impactul tratării secundare la ambele stații de tratare, în comparație cu tratarea primară, nu au demonstrat că o tratare mai avansată va fi în mod concret mai benefică pentru mediu.

| (20) | În decizia din 19 decembrie 2007, de acordare a unei derogării în temeiul articolului 8 alineatul (5) pentru stația de tratare a apelor urbane reziduale de la Høvringen, Autoritatea prevede că aplicarea unei tratări chimice și/sau biologice la stația de tratare a apelor urbane reziduale de la Høvringen ar reduce într-o anumită măsură evacuarea de metale grele și de micropoluanți organici. Una dintre condițiile menționate în decizie a fost faptul că tratarea apelor urbane reziduale provenite de la stația respectivă ar trebui să asigure o reducere cu cel puțin 80 % a cantității totale de suspensii solide în apele reziduale de intrare, înainte de evacuare și să existe un procent minim de reducere a consumului biochimic de oxigen (2) de 20 %. |
| --- | --- |

(20)

În decizia din 19 decembrie 2007, de acordare a unei derogării în temeiul articolului 8 alineatul (5) pentru stația de tratare a apelor urbane reziduale de la Høvringen, Autoritatea prevede că aplicarea unei tratări chimice și/sau biologice la stația de tratare a apelor urbane reziduale de la Høvringen ar reduce într-o anumită măsură evacuarea de metale grele și de micropoluanți organici. Una dintre condițiile menționate în decizie a fost faptul că tratarea apelor urbane reziduale provenite de la stația respectivă ar trebui să asigure o reducere cu cel puțin 80 % a cantității totale de suspensii solide în apele reziduale de intrare, înainte de evacuare și să existe un procent minim de reducere a consumului biochimic de oxigen (2) de 20 %.

| (21) | După analizarea rezultatelor primite privind stația de tratare a apelor urbane reziduale de la Høvringen, Autoritatea a constatat că acestea sunt insuficiente pentru a asigura conformitatea cu condițiile anexate la decizia de derogare din 2007. Prin urmare, în opinia Autorității, condițiile menționate în decizia originală din 19 decembrie 2007, de acordare a derogării, nu au fost îndeplinite. Din acest motiv, Autoritatea consideră că decizia de derogare în ceea ce privește stația de tratare a apelor reziduale de la Høvringen ar trebui să fie revocată. |
| --- | --- |

(21)

După analizarea rezultatelor primite privind stația de tratare a apelor urbane reziduale de la Høvringen, Autoritatea a constatat că acestea sunt insuficiente pentru a asigura conformitatea cu condițiile anexate la decizia de derogare din 2007. Prin urmare, în opinia Autorității, condițiile menționate în decizia originală din 19 decembrie 2007, de acordare a derogării, nu au fost îndeplinite. Din acest motiv, Autoritatea consideră că decizia de derogare în ceea ce privește stația de tratare a apelor reziduale de la Høvringen ar trebui să fie revocată.

| (22) | În conformitate cu procedura prevăzută la articolul 18 alineatul (2) din Directiva 91/271/CEE, detaliată în Deciziile Comitetului permanent al statelor AELS nr. 3/2012/SC și nr. 4/2012/SC din 26 octombrie 2012, Autoritatea a prezentat Comitetului AELS pentru mediu un proiect al prezentei decizii, prin scrisoarea din 8 decembrie 2016. În conformitate cu Regulamentul de procedură al comitetului, s-a considerat că proiectul de decizie va fi aprobat la 26 ianuarie 2017. |
| --- | --- |

(22)

În conformitate cu procedura prevăzută la articolul 18 alineatul (2) din Directiva 91/271/CEE, detaliată în Deciziile Comitetului permanent al statelor AELS nr. 3/2012/SC și nr. 4/2012/SC din 26 octombrie 2012, Autoritatea a prezentat Comitetului AELS pentru mediu un proiect al prezentei decizii, prin scrisoarea din 8 decembrie 2016. În conformitate cu Regulamentul de procedură al comitetului, s-a considerat că proiectul de decizie va fi aprobat la 26 ianuarie 2017.

| (23) | Membrul Colegiului cu atribuții speciale în probleme legate de mediu a fost împuternicit (3), în numele Autorității și sub responsabilitatea acesteia, să adopte măsuri, în cazul în care măsurile în stadiu de proiect care urmează a fi adoptate sunt, precum în acest caz, în conformitate cu avizul emis de Comitetul AELS pentru mediu, care furnizează asistență Autorității, |
| --- | --- |

(23)

Membrul Colegiului cu atribuții speciale în probleme legate de mediu a fost împuternicit (3), în numele Autorității și sub responsabilitatea acesteia, să adopte măsuri, în cazul în care măsurile în stadiu de proiect care urmează a fi adoptate sunt, precum în acest caz, în conformitate cu avizul emis de Comitetul AELS pentru mediu, care furnizează asistență Autorității,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

| 1. | Solicitarea Norvegiei, ca în temeiul articolului 8 alineatul (5) din actul menționat la punctul 13 din anexa XX la Acordul privind SEE (Directiva 91/271/CEE a Consiliului din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale) să i se permită să aplice, pentru stația de tratare a apelor reziduale de la Ladehammeren din aglomerarea Trondheim, reguli mai puțin stricte privind tratarea apelor reziduale decât cele prevăzute la articolul 4 din actul menționat, este acceptată în condițiile prevăzute la punctele 2-7. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apelor urbane reziduale de la stația de tratare de la Ladehammeren din aglomerarea Trondheim, înainte de a fi evacuate în apele receptoare, li se aplică tratarea prevăzută în anexa la prezenta decizie, cel târziu până la 31 decembrie 2017. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Până la 30 iunie 2017, se va elabora o strategie de reducere a încărcăturii de metale grele și de micropoluanți din sistemul de colectare a apelor reziduale și de prevenire a contaminării ulterioare cu metale grele și micropoluanți a apelor urbane reziduale. Planul, monitorizat de autoritatea competentă din Norvegia, include următoarele obligații:






  — | efectuarea unor studii și a unei monitorizări pentru identificarea surselor potențiale de contaminare și de poluanți locali; |
| --- | --- | --- |

3.

—

efectuarea unor studii și a unei monitorizări pentru identificarea surselor potențiale de contaminare și de poluanți locali;

| — | elaborarea unor planuri de acțiune pentru a se elimina contaminarea din sursele de contaminare și de poluanți locali; |
| --- | --- |

—

elaborarea unor planuri de acțiune pentru a se elimina contaminarea din sursele de contaminare și de poluanți locali;

| — | aplicarea unor măsuri de contracarare a poluanților identificați și pentru eliminarea poluanților mediului direct la sursă. |
| --- | --- |

—

aplicarea unor măsuri de contracarare a poluanților identificați și pentru eliminarea poluanților mediului direct la sursă.

| 4. | Decizia Autorității din 19 decembrie 2007 (725/07/COL), de acceptare a solicitării Norvegiei de acordare a unei derogări în temeiul articolului 8 alineatul (5) din Directiva 91/271/CEE, se revocă. |
| --- | --- |

4.

| 5. | În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din directiva menționată, autoritatea competentă din Norvegia efectuează toate studiile relevante pentru a verifica și a monitoriza faptul că evacuările nu au efect negativ asupra mediului. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Din doi în doi ani, cu începere de la 31 ianuarie 2018, guvernul norvegian transmite Autorității un raport conținând rezultatele monitorizării efectuate în cursul perioadei anterioare, în conformitate cu prevederile de la alineatele (3) și (4), în special în ceea ce privește măsurile adoptate pentru a preveni contaminarea sistemului de colectare a apelor reziduale cu metale grele și micropoluanți. De asemenea, raportul include explicații privind cazurile de nerespectare a prevederilor prezentei decizii. |
| --- | --- |

6.

| 7. | După fiecare perioadă de raportare, conform alineatului (6), sau de câte ori se produc modificări, Autoritatea reevaluează situația și, dacă este necesar, prezintă Comitetului AELS pentru mediu, care furnizează asistență Autorității, o propunere pentru o nouă decizie. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prezenta decizie se publică în Secțiunea SEE a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene și în Suplimentul SEE. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Prezenta decizie intră în vigoare la data notificării acesteia către Norvegia. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Prezenta decizie este autentică în limba engleză. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Prezenta decizie se adresează Norvegiei. |
| --- | --- |

11.

Adoptată la Bruxelles, 9 februarie 2017.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

Helga JÓNSDÓTTIR

Membru al Colegiului

Carsten ZATSCHLER

Director

---

(1)  
  JO L 135, 30.5.1991, p. 40.

1

(2)  CBO5 la 20 °C

2

(3)  Decizia nr. 17/94/COL din 23 septembrie 1994 (documentul nr. 624326)

3

---

ANEXĂ

Cerințe privind evacuările de la stația de tratare a apelor urbane reziduale de la Ladehammeren din aglomerarea Trondheim

| Parametru | Opțiunea 1 | Opțiunea 2 |
| --- | --- | --- |
| Reducerea procentuală minimă (*1) | Reducerea procentuală minimă (*1) | Concentrația maximă a efluenților (mg/l) |
| Consumul biochimic de oxigen (CBO5 la 20 °C) fără nitrificare | N/A | 20 | N/A |
| Total materii solide în suspensie | 70 | N/A | 60 |

Parametru

Opțiunea 1

Opțiunea 2

Reducerea procentuală minimă (*1)

Reducerea procentuală minimă (*1)

Concentrația maximă a efluenților (mg/l)

Consumul biochimic de oxigen (CBO5 la 20 °C) fără nitrificare

N/A

20

N/A

Total materii solide în suspensie

70

N/A

60

---

(*1)  Reducerea aferentă concentrației în influentul brut (netratat)

---