# Eiropas Savienības L 256/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 256 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 4. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 256

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 4. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1787 (2017. gada 12. jūnijs), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza attiecībā uz tieši pārvaldīto līdzekļu sadalījumu integrētās jūrlietu politikas un kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1788 (2017. gada 22. septembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Ossolano (ACVN)) | 4 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/1789 (2017. gada 25. septembris), ar ko atceļ Lēmumu 2009/415/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Grieķijā | 5 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/1790 (2017. gada 25. septembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Sadarbības padomē, kas izveidota ar Partnerības un sadarbības līgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Armēnijas partnerības prioritāšu pieņemšanu | 9 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1787 (2017. gada 12. jūnijs), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza attiecībā uz tieši pārvaldīto līdzekļu sadalījumu integrētās jūrlietu politikas un kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1788 (2017. gada 22. septembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Ossolano (ACVN))

Ossolano

4

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/1789 (2017. gada 25. septembris), ar ko atceļ Lēmumu 2009/415/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Grieķijā

5

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/1790 (2017. gada 25. septembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Sadarbības padomē, kas izveidota ar Partnerības un sadarbības līgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Armēnijas partnerības prioritāšu pieņemšanu

9

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas 2017. gada 7. jūnija Regulā (ES) 2017/1154, ar kuru groza Regulu (ES) 2017/1151, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1230/2012 un atceļ Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK attiecībā uz emisijām reālos braukšanas apstākļos no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 6) ( OV L 175, 7.7.2017. ) | 11 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas 2017. gada 7. jūnija Regulā (ES) 2017/1154, ar kuru groza Regulu (ES) 2017/1151, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1230/2012 un atceļ Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK attiecībā uz emisijām reālos braukšanas apstākļos no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 6) ( OV L 175, 7.7.2017. )

( OV L 175, 7.7.2017. )

11

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 4.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 256/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 256/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/1787

(2017. gada 12. jūnijs),

ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza attiecībā uz tieši pārvaldīto līdzekļu sadalījumu integrētās jūrlietu politikas un kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (1), un jo īpaši tās 14. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES) Nr. 508/2014 ir paredzēts finansējums pasākumiem, kas palīdz sasniegt integrētās jūrlietu politikas un kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES) Nr. 508/2014 ir paredzēts finansējums pasākumiem, kas palīdz sasniegt integrētās jūrlietu politikas un kopējās zivsaimniecības politikas mērķus.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 508/2014 VI sadaļā ir noteikti pasākumi, kurus Savienība var finansēt saskaņā ar tiešās pārvaldības principu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 508/2014 VI sadaļā ir noteikti pasākumi, kurus Savienība var finansēt saskaņā ar tiešās pārvaldības principu.

| (3) | Regulas (ES) Nr. 508/2014 III pielikumā ir noteikts tieši pārvaldīto līdzekļu indikatīvais sadalījums integrētās jūrlietu politikas un kopējās zivsaimniecības politikas konkrētajiem mērķiem, kas izklāstīti minētās regulas 82. un 85. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (ES) Nr. 508/2014 III pielikumā ir noteikts tieši pārvaldīto līdzekļu indikatīvais sadalījums integrētās jūrlietu politikas un kopējās zivsaimniecības politikas konkrētajiem mērķiem, kas izklāstīti minētās regulas 82. un 85. pantā.

| (4) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 508/2014 finansēto pasākumu plānošanas periods ilgst no 2014. līdz 2020. gadam. Pēc plānošanas perioda trešā gada beigām, ņemot vērā pieredzi, kas gūta ar dažādās izdevumu jomās līdz šim īstenotajām darbībām, dažās jomās ir konstatēts, ka Regulas (ES) Nr. 508/2014 III pielikumā noteiktās procentuālās daļas neatspoguļo vispiemērotāko veidu, kā sadalīt līdzekļus. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 508/2014 finansēto pasākumu plānošanas periods ilgst no 2014. līdz 2020. gadam. Pēc plānošanas perioda trešā gada beigām, ņemot vērā pieredzi, kas gūta ar dažādās izdevumu jomās līdz šim īstenotajām darbībām, dažās jomās ir konstatēts, ka Regulas (ES) Nr. 508/2014 III pielikumā noteiktās procentuālās daļas neatspoguļo vispiemērotāko veidu, kā sadalīt līdzekļus.

| (5) | Šo problēmu līdz šim bija iespējams noregulēt, piemērojot Regulas (ES) Nr. 508/2014 14. panta 3. punktu. Minētais pants ļauj Komisijai atkāpties no indikatīvajām procentuālajām daļām ne vairāk kā par 5 % no finansiālā piešķīruma vērtības katrā atsevišķā gadījumā. |
| --- | --- |

(5)

Šo problēmu līdz šim bija iespējams noregulēt, piemērojot Regulas (ES) Nr. 508/2014 14. panta 3. punktu. Minētais pants ļauj Komisijai atkāpties no indikatīvajām procentuālajām daļām ne vairāk kā par 5 % no finansiālā piešķīruma vērtības katrā atsevišķā gadījumā.

| (6) | Ar Regulas (ES) Nr. 508/2014 14. panta 4. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem koriģē III pielikumā noteiktās procentuālās daļas. |
| --- | --- |

(6)

Ar Regulas (ES) Nr. 508/2014 14. panta 4. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem koriģē III pielikumā noteiktās procentuālās daļas.

| (7) | Lai pēc iespējas palielinātu pieejamo līdzekļu izmantojumu plānošanas perioda atlikušajā posmā un veikto darbību devumu Regulas (ES) Nr. 508/2014 82. un 85. pantā noteikto mērķu sasniegšanā, ir jāpielāgo līdzekļu indikatīvais sadalījums, kas noteikts minētās regulas III pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

Lai pēc iespējas palielinātu pieejamo līdzekļu izmantojumu plānošanas perioda atlikušajā posmā un veikto darbību devumu Regulas (ES) Nr. 508/2014 82. un 85. pantā noteikto mērķu sasniegšanā, ir jāpielāgo līdzekļu indikatīvais sadalījums, kas noteikts minētās regulas III pielikumā.

| (8) | Tādēļ Regula (ES) Nr. 508/2014 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ Regula (ES) Nr. 508/2014 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 508/2014 III pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 12. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

VI SADAĻAS I UN II NODAĻAS FINANSĒJUMA INDIKATĪVAIS SADALĪJUMS MĒRĶIEM, KAS IZKLĀSTĪTI 82. UN 85. PANTĀ
   (1)

82. pantā izklāstītie mērķi:

| 1. | Integrētas jūrlietu un piekrastes jautājumu pārvaldības izveide un īstenošana – 6 % |
| --- | --- |

1.

Integrētas jūrlietu un piekrastes jautājumu pārvaldības izveide un īstenošana – 6 %

| 2. | Starpnozaru iniciatīvu izstrāde – 24 % |
| --- | --- |

2.

Starpnozaru iniciatīvu izstrāde – 24 %

| 3. | Atbalsts ilgtspējīgai ekonomikas izaugsmei, nodarbinātībai, inovācijai un jaunām tehnoloģijām – 17 % |
| --- | --- |

3.

Atbalsts ilgtspējīgai ekonomikas izaugsmei, nodarbinātībai, inovācijai un jaunām tehnoloģijām – 17 %

| 4. | Jūras vides aizsardzības veicināšana – 5 % |
| --- | --- |

4.

Jūras vides aizsardzības veicināšana – 5 %

85. pantā izklāstītie mērķi:

| 1. | Zinātnisko ieteikumu vākšana, pārvaldība un izplatīšana saskaņā ar KZP – 11 % |
| --- | --- |

1.

Zinātnisko ieteikumu vākšana, pārvaldība un izplatīšana saskaņā ar KZP – 11 %

| 2. | Konkrēti kontroles un noteikumu izpildes pasākumi saskaņā ar KZP – 11 % |
| --- | --- |

2.

Konkrēti kontroles un noteikumu izpildes pasākumi saskaņā ar KZP – 11 %

| 3. | Brīvprātīgas iemaksas starptautiskās organizācijās – 13 % |
| --- | --- |

3.

Brīvprātīgas iemaksas starptautiskās organizācijās – 13 %

| 4. | Konsultatīvās padomes un KZP un IJP saziņas pasākumi – 7 % |
| --- | --- |

4.

Konsultatīvās padomes un KZP un IJP saziņas pasākumi – 7 %

| 5. | Tirgus izpēte, tostarp elektronisko tirgu izveide – 6 % |
| --- | --- |

5.

Tirgus izpēte, tostarp elektronisko tirgu izveide – 6 %

---

(1)  Procentuālās daļas attiecas uz 14. pantā noteikto summu, neieskaitot 92. pantā paredzēto piešķīrumu.

1

---

| 4.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 256/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 256/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1788

(2017. gada 22. septembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Ossolano (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Ossolano, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Ossolano, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Ossolano būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Ossolano būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums Ossolano (ACVN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.3. grupas “Siers” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 22. septembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 186, 10.6.2017., 16. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

LĒMUMI

| 4.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 256/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 256/5

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/1789

(2017. gada 25. septembris),

ar ko atceļ Lēmumu 2009/415/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Grieķijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 27. aprīlī, ņemot vērā Komisijas ieteikumu, saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu pieņēma Padomes Lēmumu 2009/415/EK (1), ar ko tā atzina, ka Grieķijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2007. gadā bija sasniedzis 3,5 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces rādītāju – 3 % no IKP, bet 2008. gadam tas tika lēsts 3,6 % apmērā no IKP (atskaitot vienreizējos pasākumus, vai 3,4 % no IKP, ieskaitot vienreizējos pasākumus). Attiecībā uz 2009. gadu tika prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts sasniegs 4,4 % no IKP (vai 3,7 %, ja pieskaita vienreizējos ieņēmumus). Vispārējās valdības bruto parāds 2007. gadā bija 94,8 % no IKP, bet 2008. gadā – 94,6 % no IKP, tātad ievērojami virs 60 % no IKP, kas ir Līgumā noteiktais atsauces rādītājs. Kā liecina Komisijas 2009. gada janvāra starpposma prognozes, tika prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP turpinās pieaugt līdz 96,3 % 2009. gadā un 98,5 % no IKP 2010. gadā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 27. aprīlī, ņemot vērā Komisijas ieteikumu, saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu pieņēma Padomes Lēmumu 2009/415/EK (1), ar ko tā atzina, ka Grieķijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2007. gadā bija sasniedzis 3,5 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces rādītāju – 3 % no IKP, bet 2008. gadam tas tika lēsts 3,6 % apmērā no IKP (atskaitot vienreizējos pasākumus, vai 3,4 % no IKP, ieskaitot vienreizējos pasākumus). Attiecībā uz 2009. gadu tika prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts sasniegs 4,4 % no IKP (vai 3,7 %, ja pieskaita vienreizējos ieņēmumus). Vispārējās valdības bruto parāds 2007. gadā bija 94,8 % no IKP, bet 2008. gadā – 94,6 % no IKP, tātad ievērojami virs 60 % no IKP, kas ir Līgumā noteiktais atsauces rādītājs. Kā liecina Komisijas 2009. gada janvāra starpposma prognozes, tika prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP turpinās pieaugt līdz 96,3 % 2009. gadā un 98,5 % no IKP 2010. gadā.

| (2) | Saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome, balstoties uz Komisijas ieteikumu, 2009. gada 27. aprīlī pieņēma Grieķijai adresētu ieteikumu vēlākais līdz 2010. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu, pārliecinošā un ilgtspējīgā veidā samazinot vispārējās valdības budžeta deficītu, lai tas nepārsniegtu 3 % no IKP. Šajā nolūkā Padome noteica termiņu – 2009. gada 27. oktobri, līdz kuram Grieķijas valdībai efektīvi jārīkojas. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome, balstoties uz Komisijas ieteikumu, 2009. gada 27. aprīlī pieņēma Grieķijai adresētu ieteikumu vēlākais līdz 2010. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu, pārliecinošā un ilgtspējīgā veidā samazinot vispārējās valdības budžeta deficītu, lai tas nepārsniegtu 3 % no IKP. Šajā nolūkā Padome noteica termiņu – 2009. gada 27. oktobri, līdz kuram Grieķijas valdībai efektīvi jārīkojas.

| (3) | Padome 2009. gada 30. novembrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. panta 8. punktu konstatēja, ka Grieķija nav veikusi efektīvu rīcību; līdz ar to Padome 2010. gada 16. februārī, ņemot vērā Komisijas ieteikumu, saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu pieprasīja, lai Grieķija veiktu pasākumus, lai vēlākais līdz 2012. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Padome arī noteica termiņu – 2010. gada 15. maiju, līdz kuram efektīvi jārīkojas. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2009. gada 30. novembrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. panta 8. punktu konstatēja, ka Grieķija nav veikusi efektīvu rīcību; līdz ar to Padome 2010. gada 16. februārī, ņemot vērā Komisijas ieteikumu, saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu pieprasīja, lai Grieķija veiktu pasākumus, lai vēlākais līdz 2012. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Padome arī noteica termiņu – 2010. gada 15. maiju, līdz kuram efektīvi jārīkojas.

| (4) | Grieķijas valdības finanšu stāvokļa krasā pasliktināšanās noveda pie tā, ka dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, 2010. gadā pēc Grieķijas lūguma nolēma sniegt Grieķijai stabilitātes atbalstu ar mērķi nosargāt finanšu stabilitāti visā eurozonā – vienlaikus ar Starptautiskā Valūtas fonda sniegto daudzpusējo palīdzību. Kopš 2012. gada marta atbalsts no dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, ir sniegts kā aizdevums no Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta. |
| --- | --- |

(4)

Grieķijas valdības finanšu stāvokļa krasā pasliktināšanās noveda pie tā, ka dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, 2010. gadā pēc Grieķijas lūguma nolēma sniegt Grieķijai stabilitātes atbalstu ar mērķi nosargāt finanšu stabilitāti visā eurozonā – vienlaikus ar Starptautiskā Valūtas fonda sniegto daudzpusējo palīdzību. Kopš 2012. gada marta atbalsts no dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, ir sniegts kā aizdevums no Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta.

| (5) | Padome 2010. gada 10. maijā saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un 136. pantu pieņēma Lēmumu 2010/320/ES (3), kas bija adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un pieprasīja Grieķijai veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai vēlākais līdz 2014. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2010. gada 10. maijā saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un 136. pantu pieņēma Lēmumu 2010/320/ES (3), kas bija adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un pieprasīja Grieķijai veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai vēlākais līdz 2014. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu.

| (6) | Lēmums 2010/320/ES vairākkārt tika būtiski grozīts. Tā redakcija 2011. gada 12. jūlijā tika pārstrādāta ar Padomes Lēmumu 2011/734/ES (4). Pēc tam – laikā no 2011. gada 8. novembra līdz 2012. gada decembrim – Lēmums 2011/734/ES tika vairākkārt būtiski grozīts (5). |
| --- | --- |

(6)

Lēmums 2010/320/ES vairākkārt tika būtiski grozīts. Tā redakcija 2011. gada 12. jūlijā tika pārstrādāta ar Padomes Lēmumu 2011/734/ES (4). Pēc tam – laikā no 2011. gada 8. novembra līdz 2012. gada decembrim – Lēmums 2011/734/ES tika vairākkārt būtiski grozīts (5).

| (7) | Grieķija 2015. gada 8. jūlijā lūdza finansiālo palīdzību no Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM) kā aizdevumu uz trim gadiem, un 2015. gada 12. jūlijā tika panākta principiāla vienošanās par aizdevuma piešķiršanu Grieķijai apmērā līdz EUR 86 000 miljoniem. |
| --- | --- |

(7)

Grieķija 2015. gada 8. jūlijā lūdza finansiālo palīdzību no Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM) kā aizdevumu uz trim gadiem, un 2015. gada 12. jūlijā tika panākta principiāla vienošanās par aizdevuma piešķiršanu Grieķijai apmērā līdz EUR 86 000 miljoniem.

| (8) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 472/2013 (6) un jo īpaši tās 7. pantu dalībvalstij, kas lūdz finansiālo palīdzību no ESM, ir jāsagatavo makroekonomikas korekciju programma (“programma”), ko iesniedz apstiprināšanai Padomē. Šādai programmai būtu jānodrošina, ka tiek pieņemts tādu reformu kopums, kas nepieciešamas, lai uzlabotu publiskā sektora finanšu ilgtspēju un normatīvo vidi. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 472/2013 (6) un jo īpaši tās 7. pantu dalībvalstij, kas lūdz finansiālo palīdzību no ESM, ir jāsagatavo makroekonomikas korekciju programma (“programma”), ko iesniedz apstiprināšanai Padomē. Šādai programmai būtu jānodrošina, ka tiek pieņemts tādu reformu kopums, kas nepieciešamas, lai uzlabotu publiskā sektora finanšu ilgtspēju un normatīvo vidi.

| (9) | Grieķijas sagatavotā programma tika apstiprināta ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1411 (7). Eiropas Komisija, rīkojoties ESM vārdā, un Grieķijas iestādes 2015. gada 19. augustā parakstīja Saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(9)

Grieķijas sagatavotā programma tika apstiprināta ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1411 (7). Eiropas Komisija, rīkojoties ESM vārdā, un Grieķijas iestādes 2015. gada 19. augustā parakstīja Saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem.

| (10) | Padome 2015. gada 19. augustā pēc Komisijas ieteikuma saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu pieņēma Lēmumu (ES) 2015/1410 (8) un pieprasīja Grieķijai veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai vēlākais līdz 2017. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(10)

Padome 2015. gada 19. augustā pēc Komisijas ieteikuma saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu pieņēma Lēmumu (ES) 2015/1410 (8) un pieprasīja Grieķijai veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai vēlākais līdz 2017. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu.

| (11) | Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 472/2013 10. panta 2. punkta a) apakšpunktam Grieķija tika atbrīvota no pienākuma sniegt atsevišķus ziņojumus saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un ziņojumus sniedza programmas ietvaros. |
| --- | --- |

(11)

Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 472/2013 10. panta 2. punkta a) apakšpunktam Grieķija tika atbrīvota no pienākuma sniegt atsevišķus ziņojumus saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un ziņojumus sniedza programmas ietvaros.

| (12) | Grieķija 2016. gada jūnijā sekmīgi pabeidza programmas pirmo pārskatīšanu. Eurogrupa 2017. gada 15. jūnijā atzinīgi novērtēja Grieķijas iepriekšējo pasākumu īstenošanu attiecībā uz otro pārskatīšanu, paverot ceļu šīs pārskatīšanas pabeigšanai. Eurogrupas sanāksmēs 2016. gada 24. maijā un 2017. gada 15. jūnijā tika sniegts skaidrojums par pasākumiem, kuri nepieciešamības gadījumā tiks veikti, lai pēc programmas sekmīgas pabeigšanas nodrošinātu Grieķijas parāda ilgtspēju. |
| --- | --- |

(12)

Grieķija 2016. gada jūnijā sekmīgi pabeidza programmas pirmo pārskatīšanu. Eurogrupa 2017. gada 15. jūnijā atzinīgi novērtēja Grieķijas iepriekšējo pasākumu īstenošanu attiecībā uz otro pārskatīšanu, paverot ceļu šīs pārskatīšanas pabeigšanai. Eurogrupas sanāksmēs 2016. gada 24. maijā un 2017. gada 15. jūnijā tika sniegts skaidrojums par pasākumiem, kuri nepieciešamības gadījumā tiks veikti, lai pēc programmas sekmīgas pabeigšanas nodrošinātu Grieķijas parāda ilgtspēju.

| (13) | Saskaņā ar 4. pantu Protokolā (Nr. 12) par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, Komisija sniedz šīs procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm divreiz gadā, proti, pirms 1. aprīļa un pirms 1. oktobra, saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (9) 3. pantu ir jāsniedz dati par valdības budžeta deficītu un parādu un citi saistīti mainīgie. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar 4. pantu Protokolā (Nr. 12) par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, Komisija sniedz šīs procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm divreiz gadā, proti, pirms 1. aprīļa un pirms 1. oktobra, saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (9) 3. pantu ir jāsniedz dati par valdības budžeta deficītu un parādu un citi saistīti mainīgie.

| (14) | Padome, balstoties uz iesniegtajiem datiem, pieņem lēmumu atcelt lēmumus par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta situācijas pastāvēšanu būtu jāatceļ vienīgi tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka visā prognozes laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces rādītāju – 3 % no IKP (10). |
| --- | --- |

(14)

Padome, balstoties uz iesniegtajiem datiem, pieņem lēmumu atcelt lēmumus par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta situācijas pastāvēšanu būtu jāatceļ vienīgi tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka visā prognozes laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces rādītāju – 3 % no IKP (10).

| (15) | Balstoties uz datiem, kurus pēc Grieķijas 2017. gada aprīļa paziņojuma, programmas pirmās pārskatīšanas un Komisijas 2017. gada pavasara prognozes Komisija (Eurostat) sniedza saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, var izdarīt šādus secinājumus:






  — | kopš 2009. gada, kad deficīts sasniedza maksimālo rādītāju – 15,1 % no IKP, vispārējās valdības bilance ir pastāvīgi uzlabojusies, deficītam samazinoties līdz 5,9 % no IKP 2015. gadā (3,2 % no IKP, ja neņem vērā neto ietekmi no valdības intervences saistībā ar atbalstu finanšu sektoram, kā ziņoja Eurostat) un 2016. gadā pārtopot par pārpalikumu 0,7 % apmērā no IKP (11). Deficīta samazinājumu apmēram vienādā mērā izraisīja izdevumu ierobežošana un valdības ieņēmumu konsolidācija, |
| --- | --- | --- |

(15)

Balstoties uz datiem, kurus pēc Grieķijas 2017. gada aprīļa paziņojuma, programmas pirmās pārskatīšanas un Komisijas 2017. gada pavasara prognozes Komisija (Eurostat) sniedza saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, var izdarīt šādus secinājumus:

—

kopš 2009. gada, kad deficīts sasniedza maksimālo rādītāju – 15,1 % no IKP, vispārējās valdības bilance ir pastāvīgi uzlabojusies, deficītam samazinoties līdz 5,9 % no IKP 2015. gadā (3,2 % no IKP, ja neņem vērā neto ietekmi no valdības intervences saistībā ar atbalstu finanšu sektoram, kā ziņoja Eurostat) un 2016. gadā pārtopot par pārpalikumu 0,7 % apmērā no IKP (11). Deficīta samazinājumu apmēram vienādā mērā izraisīja izdevumu ierobežošana un valdības ieņēmumu konsolidācija,

| — | ņemot vērā fiskālo pasākumu kopumu, kas pieņemts saistībā ar pirmo pārskatīšanu un par ko tiek prognozēts, ka tā rezultātā līdz 2018. gada tiks sasniegti 3 % no IKP, un pasākumus, par kuriem panākta vienošanās otrās pārskatīšanas ietvaros un kuru mērķis ir daļēji kompensēt ietekmi uz budžetu, ko rada sociālās solidaritātes ienākumu shēmas ieviešana dalībvalstīs, Komisijas 2017. gada pavasara prognoze paredz budžeta deficītu 1,2 % apmērā no IKP 2017. gadā un, pieņemot, ka netiks mainīta politika, pārpalikumu 0,6 % apmērā no IKP 2018. gadā. Ir sagaidāms, ka pasākumi, kas izklāstīti vidēja termiņa fiskālajā stratēģijā 2018.–2021. gadam, ko Grieķijas iestādes pieņēma 2017. gada maijā, tātad pēc termiņa, kurā bija jāsniedz Komisijas 2017. gada pavasara prognoze, uzlabos fiskālo rezultātu 2018. gadā un vidējā termiņā. Tādējādi ir paredzams, ka visā prognozes laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces rādītāju – 3 % no IKP, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā fiskālo pasākumu kopumu, kas pieņemts saistībā ar pirmo pārskatīšanu un par ko tiek prognozēts, ka tā rezultātā līdz 2018. gada tiks sasniegti 3 % no IKP, un pasākumus, par kuriem panākta vienošanās otrās pārskatīšanas ietvaros un kuru mērķis ir daļēji kompensēt ietekmi uz budžetu, ko rada sociālās solidaritātes ienākumu shēmas ieviešana dalībvalstīs, Komisijas 2017. gada pavasara prognoze paredz budžeta deficītu 1,2 % apmērā no IKP 2017. gadā un, pieņemot, ka netiks mainīta politika, pārpalikumu 0,6 % apmērā no IKP 2018. gadā. Ir sagaidāms, ka pasākumi, kas izklāstīti vidēja termiņa fiskālajā stratēģijā 2018.–2021. gadam, ko Grieķijas iestādes pieņēma 2017. gada maijā, tātad pēc termiņa, kurā bija jāsniedz Komisijas 2017. gada pavasara prognoze, uzlabos fiskālo rezultātu 2018. gadā un vidējā termiņā. Tādējādi ir paredzams, ka visā prognozes laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces rādītāju – 3 % no IKP,

| — | laikā, kad budžeta deficīts bija liels, nominālais IKP samazinājās un banku nozarei tika sniegts finansiāls atbalsts, Grieķijas vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielinājās no 109,4 % 2008. gadā (12) līdz 179,0 % 2016. gadā, lai gan 2012. gadā notika ievērojama parāda pārstrukturēšana. Konkrētāk, Grieķijas parāda attiecība pret IKP palielinājās no 177,4 % 2015. gadā līdz 179,0 % 2016. gadā, jo fiskālais pārpalikums 2016. gadā daļēji tika izmantots, lai izveidotu nepieciešamās naudas rezerves. Šis pieaugums bija saistīts arī ar papildu pozitīvo atlikumu un plūsmu korekciju saistībā ar to kavēto maksājumu nokārtošanu, kuri atbilstoši statistikas noteikumiem netika reģistrēti vispārējās valdības parādā. Tiek prognozēts, ka parāda attiecība pret IKP 2017. gadā saglabāsies visumā stabila, kamēr turpināsies uzkrāto parādu dzēšanas programma, bet 2018. gadā tai vajadzētu samazināties līdz 174,6 % no IKP, ņemot vērā fiskālo pārpalikumu un labvēlīgos cikliskos nosacījumus. |
| --- | --- |

—

laikā, kad budžeta deficīts bija liels, nominālais IKP samazinājās un banku nozarei tika sniegts finansiāls atbalsts, Grieķijas vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielinājās no 109,4 % 2008. gadā (12) līdz 179,0 % 2016. gadā, lai gan 2012. gadā notika ievērojama parāda pārstrukturēšana. Konkrētāk, Grieķijas parāda attiecība pret IKP palielinājās no 177,4 % 2015. gadā līdz 179,0 % 2016. gadā, jo fiskālais pārpalikums 2016. gadā daļēji tika izmantots, lai izveidotu nepieciešamās naudas rezerves. Šis pieaugums bija saistīts arī ar papildu pozitīvo atlikumu un plūsmu korekciju saistībā ar to kavēto maksājumu nokārtošanu, kuri atbilstoši statistikas noteikumiem netika reģistrēti vispārējās valdības parādā. Tiek prognozēts, ka parāda attiecība pret IKP 2017. gadā saglabāsies visumā stabila, kamēr turpināsies uzkrāto parādu dzēšanas programma, bet 2018. gadā tai vajadzētu samazināties līdz 174,6 % no IKP, ņemot vērā fiskālo pārpalikumu un labvēlīgos cikliskos nosacījumus.

| (16) | Kā liecina Komisijas (Eurostat) 2017. gada aprīlī publicētie Grieķijas fiskālie rezultāti par 2016. gadu un Komisijas 2017. gada pavasara prognoze, Grieķija izpilda nosacījumus, pēc kuriem Padome var atcelt savu lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Grieķijā. Vienlaikus Eurogrupas sanāksmē 2017. gada 15. jūnijā tika apspriesti dažādi elementi, tostarp vidēja termiņa fiskālā līkne, kuri ir nozīmīgi Komisijas ieteikumam Padomei atcelt tās lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Grieķijā. |
| --- | --- |

(16)

Kā liecina Komisijas (Eurostat) 2017. gada aprīlī publicētie Grieķijas fiskālie rezultāti par 2016. gadu un Komisijas 2017. gada pavasara prognoze, Grieķija izpilda nosacījumus, pēc kuriem Padome var atcelt savu lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Grieķijā. Vienlaikus Eurogrupas sanāksmē 2017. gada 15. jūnijā tika apspriesti dažādi elementi, tostarp vidēja termiņa fiskālā līkne, kuri ir nozīmīgi Komisijas ieteikumam Padomei atcelt tās lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Grieķijā.

| (17) | Sākot ar 2017. gadu, kas ir nākamais gads pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas, uz Grieķiju attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un laikposmā līdz 2018. gada vidum tā joprojām tiks uzraudzīta programmas ietvaros. Pēc tam Grieķijai būtu jāvirzās uz sava vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanu atbilstīgā ātrumā, tostarp ievērojot izdevumu etalonkritēriju, un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu jāievēro parāda kritērijs. |
| --- | --- |

(17)

Sākot ar 2017. gadu, kas ir nākamais gads pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas, uz Grieķiju attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un laikposmā līdz 2018. gada vidum tā joprojām tiks uzraudzīta programmas ietvaros. Pēc tam Grieķijai būtu jāvirzās uz sava vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanu atbilstīgā ātrumā, tostarp ievērojot izdevumu etalonkritēriju, un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu jāievēro parāda kritērijs.

| (18) | Saskaņā ar LESD 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir atceļams, ja Padome atzīst, ka pārmērīgais budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar LESD 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir atceļams, ja Padome atzīst, ka pārmērīgais budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

| (19) | Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Grieķijā ir novērsts un ka tādēļ Lēmums 2009/415/EK būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(19)

Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Grieķijā ir novērsts un ka tādēļ Lēmums 2009/415/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārēja novērtējuma secināms, ka pārmērīgais budžeta deficīts Grieķijā ir novērsts.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2009/415/EK.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2017. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. MAASIKAS

---

(1)  Padomes Lēmums 2009/415/EK (2009. gada 27. aprīlis) par pārmērīgu budžeta deficītu Grieķijā (OV L 135, 30.5.2009., 21. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2010/320/ES (2010. gada 10. maijs), kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 145, 11.6.2010., 6. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums 2011/734/ES (2011. gada 12. jūlijs), kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 296, 15.11.2011., 38. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums 2011/791/ES (2011. gada 8. novembris), ar kuru groza Lēmumu 2011/734/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 320, 3.12.2011., 28. lpp.); Padomes Lēmums 2012/211/ES (2012. gada 13. marts), ar kuru groza Lēmumu 2011/734/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 113, 25.4.2012., 8. lpp.); Padomes Lēmums 2013/6/ES (2012. gada 4. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2011/734/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 4, 9.1.2013., 40. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1411 (2015. gada 19. augusts), ar ko apstiprina makroekonomikas korekciju programmu Grieķijai (OV L 219, 20.8.2015., 12. lpp.). Īstenošanas Lēmums (ES) 2015/1411 tika pārpublicēts visās oficiālajās valodās OV L 91, 7.4.2016., 27. lpp.

7

(8)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1410 (2015. gada 19. augusts), ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 219, 20.8.2015., 8. lpp.). Lēmums (ES) 2015/1410 tika pārpublicēts visās oficiālajās valodās OV L 91, 7.4.2016., 18. lpp.

8

(9)  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

9

(10)  Atbilstoši “Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, par kurām 2017. gada 15. maijā vienojās Ekonomikas un finanšu komiteja (EFK). Sk.: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9344-2017-INIT/en/pdf.

10

(11)  Balstoties uz Eurostat sniegtajiem datiem, var konstatēt, ka vispārējās valdības primārā bilance 2016. gadā sasniedza 3,9 % no IKP. Programmā sniegtās definīcijas izteiksmē primārā bilance sasniedza 4,2 % no IKP. Programmā sniegtā definīcija neietver vienreizējas izmaksas saistībā ar banku rekapitalizāciju, ar migrāciju saistītos izdevumus (atskaitot Savienības pārskaitījumus), pārskaitījumus, kas saistīti ar dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro, lēmumiem par eurozonas valstu centrālo banku ienākumiem (peļņu, kas ekvivalenta vērtspapīru tirgu programmām un nolīgumiem par neto finanšu aktīviem) un daļu no privatizācijas ieņēmumiem, bet ietver izmaiņas neizmaksāto, vēl neizskatīto atgūstamo nodokļu summu apjomā.

11

Eurostat

(12)  Parāda attiecība pret IKP 2008. gadā tika pārskatīta, palielinot sākotnēji publicēto rādītāju – 94,6 % no IKP, ņemot vērā statistikas pārskatīšanu, kas ietekmēja gan vispārējās valdības parādu, gan IKP.

12

---

| 4.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 256/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 256/9

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/1790

(2017. gada 25. septembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Sadarbības padomē, kas izveidota ar Partnerības un sadarbības līgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Armēnijas partnerības prioritāšu pieņemšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Partnerības un sadarbības līgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 1996. gada 22. aprīlī un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Partnerības un sadarbības līgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 1996. gada 22. aprīlī un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 78. pantu ar nolīgumu izveidotā Sadarbības padome var sniegt lietderīgus ieteikumus, kā sasniegt nolīguma mērķus. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 78. pantu ar nolīgumu izveidotā Sadarbības padome var sniegt lietderīgus ieteikumus, kā sasniegt nolīguma mērķus.

| (3) | Puses ir vienojušās noteikt partnerības prioritātes nolūkā sniegt norādes un ievirzi kopīgam to darbam katrā nozarē. |
| --- | --- |

(3)

Puses ir vienojušās noteikt partnerības prioritātes nolūkā sniegt norādes un ievirzi kopīgam to darbam katrā nozarē.

| (4) | Partnerības prioritātes, pieņems Sadarbības padome. |
| --- | --- |

(4)

Partnerības prioritātes, pieņems Sadarbības padome.

| (5) | Padomei ir jāpieņem Savienības nostāja, kas jāieņem Sadarbības padomē attiecībā uz ES un Armēnijas partnerības prioritāšu pieņemšanu, |
| --- | --- |

(5)

Padomei ir jāpieņem Savienības nostāja, kas jāieņem Sadarbības padomē attiecībā uz ES un Armēnijas partnerības prioritāšu pieņemšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāpieņem attiecībā uz ES un Armēnijas partnerības prioritāšu pieņemšanu Sadarbības padomē, kas izveidota ar Partnerības un sadarbības līgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, pamatā ir lēmuma projekts, kas pievienots Sadarbības padomes ieteikumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. MAASIKAS

---

(1)  
  OV L 239, 9.9.1999., 3. lpp.

1

---

PROJEKTS

ES UN ARMĒNIJAS SADARBĪBAS PADOMES IETEIKUMS Nr. .../2017

(... gada ...)

par ES un Armēnijas partnerības prioritātēm

ES UN ARMĒNIJAS SADARBĪBAS PADOME,

ņemot vērā Partnerības un sadarbības līgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, un jo īpaši tā 78. pantu,

tā kā:

| (1) | Partnerības un sadarbības līgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 1996. gada 22. aprīlī un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Partnerības un sadarbības līgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 1996. gada 22. aprīlī un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 78. pantu Sadarbības padome var sniegt lietderīgus ieteikumus, kā sasniegt nolīguma mērķus. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 78. pantu Sadarbības padome var sniegt lietderīgus ieteikumus, kā sasniegt nolīguma mērķus.

| (3) | Saskaņā ar nolīguma 95. panta 1. punktu puses veic vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu saistības, kas izriet no nolīguma, un nodrošina nolīgumā noteikto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar nolīguma 95. panta 1. punktu puses veic vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu saistības, kas izriet no nolīguma, un nodrošina nolīgumā noteikto mērķu sasniegšanu.

| (4) | Pārskatot Eiropas kaimiņattiecību politiku, tika ierosināts sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, ļaujot abām pusēm uzņemties lielāku atbildību. |
| --- | --- |

(4)

Pārskatot Eiropas kaimiņattiecību politiku, tika ierosināts sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, ļaujot abām pusēm uzņemties lielāku atbildību.

| (5) | Savienība un Armēnija ir vienojušās nostiprināt savu partnerību, vienojoties par prioritāšu kopumu 2017.–2020. gadam, ar mērķi atbalstīt un stiprināt Armēnijas izturētspēju un stabilitāti. |
| --- | --- |

(5)

Savienība un Armēnija ir vienojušās nostiprināt savu partnerību, vienojoties par prioritāšu kopumu 2017.–2020. gadam, ar mērķi atbalstīt un stiprināt Armēnijas izturētspēju un stabilitāti.

| (6) | Tādēļ nolīguma puses ir vienojušās par ES un Armēnijas partnerības prioritāšu tekstu, kas palīdzēs īstenot nolīgumu, galveno uzmanību pievēršot kopīgi noteiktajām kopīgajām interesēm, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ nolīguma puses ir vienojušās par ES un Armēnijas partnerības prioritāšu tekstu, kas palīdzēs īstenot nolīgumu, galveno uzmanību pievēršot kopīgi noteiktajām kopīgajām interesēm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1. pants

Sadarbības padome ierosina pusēm īstenot ES un Armēnijas partnerības prioritātes, kā izklāstīts pielikumā.

2. pants

Šis ieteikums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, ...

Sadarbības padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  
  ES OV L 239, 9.9.1999., 3. lpp.

1

---

Labojumi

| 4.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 256/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 256/11

---

Labojums Komisijas 2017. gada 7. jūnija Regulā (ES) 2017/1154, ar kuru groza Regulu (ES) 2017/1151, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1230/2012 un atceļ Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK attiecībā uz emisijām reālos braukšanas apstākļos no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 6”)

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 175, 2017. gada 7. jūlijs
  )

715. lappusē II pielikumā Regulas (ES) 2017/1151 IIIA pielikuma grozījumu 8) punktā:

tekstu:

“pēdējo 2.3. punkta teikumu aizstāj ar šādu:”

lasīt šādi:

“pēdējo 2.4. punkta teikumu aizstāj ar šādu:”;

727. lappusē, II pielikumā, Regulas (ES) 2017/1151 IIIA pielikuma grozījumu 36) punktā:

tekstu:

| “d) | pēc virsraksta “Brauciena dinamisko apstākļu verifikācija un galīgo RDE emisiju rezultāta aprēķināšana ar 1. metodi (vidējošanas slīdošais intervāls)” 1. punktā tekstu “1. solis. Datu segmentācija un aukstās darbināšanas emisiju izslēgšana (4. iedaļa 4. papildinājumā);” aizstāj ar šādu tekstu “1. solis. Datu segmentācija;”; |
| --- | --- |

“d)

pēc virsraksta “Brauciena dinamisko apstākļu verifikācija un galīgo RDE emisiju rezultāta aprēķināšana ar 1. metodi (vidējošanas slīdošais intervāls)” 1. punktā tekstu “1. solis. Datu segmentācija un aukstās darbināšanas emisiju izslēgšana (4. iedaļa 4. papildinājumā);” aizstāj ar šādu tekstu “1. solis. Datu segmentācija;”;

RDE

| e) | pēc virsraksta “Brauciena dinamisko apstākļu verifikācija un galīgo RDE emisiju rezultāta aprēķināšana ar 1. metodi (vidējošanas slīdošais intervāls)” 3.1. punktā pirmās daļas pēdējo teikumu groza šādi:

  “Šajā punktā aprakstīto aprēķinu veic no pirmā punkta (uz priekšu).”; |
| --- | --- |

e)

pēc virsraksta “Brauciena dinamisko apstākļu verifikācija un galīgo RDE emisiju rezultāta aprēķināšana ar 1. metodi (vidējošanas slīdošais intervāls)” 3.1. punktā pirmās daļas pēdējo teikumu groza šādi:

RDE

“Šajā punktā aprakstīto aprēķinu veic no pirmā punkta (uz priekšu).”;

| f) | pēc virsraksta “Brauciena dinamisko apstākļu verifikācija un galīgo RDE emisiju rezultāta aprēķināšana ar 1. metodi (vidējošanas slīdošais intervāls)” 3.1. punkta otrajā daļā svītro otro un ceturto ievilkumu; |
| --- | --- |

f)

pēc virsraksta “Brauciena dinamisko apstākļu verifikācija un galīgo RDE emisiju rezultāta aprēķināšana ar 1. metodi (vidējošanas slīdošais intervāls)” 3.1. punkta otrajā daļā svītro otro un ceturto ievilkumu;

RDE

| g) | pēc virsraksta “Brauciena dinamisko apstākļu verifikācija un galīgo RDE emisiju rezultāta aprēķināšana ar 1. metodi (vidējošanas slīdošais intervāls)” 3.2. punktā pievieno šādu daļu:

  “Kad testē NOVC-HEV, loga aprēķinu sāk aizdedzes ieslēgšanas punktā un iekļauj tajā braukšanas gadījumus, kad CO2 nav emitēts.”; |
| --- | --- |

g)

pēc virsraksta “Brauciena dinamisko apstākļu verifikācija un galīgo RDE emisiju rezultāta aprēķināšana ar 1. metodi (vidējošanas slīdošais intervāls)” 3.2. punktā pievieno šādu daļu:

RDE

“Kad testē NOVC-HEV, loga aprēķinu sāk aizdedzes ieslēgšanas punktā un iekļauj tajā braukšanas gadījumus, kad CO2 nav emitēts.”;

NOVC-HEV

2

| h) | pēc virsraksta “Brauciena dinamisko apstākļu verifikācija un galīgo RDE emisiju rezultāta aprēķināšana ar 1. metodi (vidējošanas slīdošais intervāls)” 5. punktā pievieno šādu daļu:

  “N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kas saskaņā ar Direktīvu 92/6/EEK aprīkoti ar ierīci, kura ierobežo transportlīdzekļa ātrumu līdz 90 km/h, automaģistrāles intervālu daļa visā testā ir vismaz 5 %.”; |
| --- | --- |

h)

pēc virsraksta “Brauciena dinamisko apstākļu verifikācija un galīgo RDE emisiju rezultāta aprēķināšana ar 1. metodi (vidējošanas slīdošais intervāls)” 5. punktā pievieno šādu daļu:

RDE

“N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kas saskaņā ar Direktīvu 92/6/EEK aprīkoti ar ierīci, kura ierobežo transportlīdzekļa ātrumu līdz 90 km/h, automaģistrāles intervālu daļa visā testā ir vismaz 5 %.”;

| i) | pēc virsraksta “Brauciena dinamisko apstākļu verifikācija un galīgo RDE emisiju rezultāta aprēķināšana ar 1. metodi (vidējošanas slīdošais intervāls)” 5.3. punktā pievieno šādu daļu:

  “Kad testē NOVC-HEV un tikai tad, ja noteiktā minimālā prasība par 50 % nav izpildīta, augšējo pozitīvo pielaidi tol
  1 drīkst palielināt ar 1 procentpunkta soli, līdz ir sasniegts normālo intervālu mērķis 50 %. Izmantojot šo pieeju, tol
  1 nekad nepārsniedz 50 %.”; |
| --- | --- |

i)

pēc virsraksta “Brauciena dinamisko apstākļu verifikācija un galīgo RDE emisiju rezultāta aprēķināšana ar 1. metodi (vidējošanas slīdošais intervāls)” 5.3. punktā pievieno šādu daļu:

RDE

“Kad testē NOVC-HEV un tikai tad, ja noteiktā minimālā prasība par 50 % nav izpildīta, augšējo pozitīvo pielaidi tol
  1 drīkst palielināt ar 1 procentpunkta soli, līdz ir sasniegts normālo intervālu mērķis 50 %. Izmantojot šo pieeju, tol
  1 nekad nepārsniedz 50 %.”;

NOVC-HEV

tol

1

tol

1

| j) | pēc virsraksta “Brauciena dinamisko apstākļu verifikācija un galīgo RDE emisiju rezultāta aprēķināšana ar 1. metodi (vidējošanas slīdošais intervāls)” 6.1. punktā pievieno šādu daļu:

  “Visos vidējošanas intervālos, ieskaitot aukstās darbināšanas datu punktus, kā noteikts 4. papildinājuma 4. punktā, svēršanas funkciju iestata uz 1.”;” |
| --- | --- |

j)

pēc virsraksta “Brauciena dinamisko apstākļu verifikācija un galīgo RDE emisiju rezultāta aprēķināšana ar 1. metodi (vidējošanas slīdošais intervāls)” 6.1. punktā pievieno šādu daļu:

RDE

“Visos vidējošanas intervālos, ieskaitot aukstās darbināšanas datu punktus, kā noteikts 4. papildinājuma 4. punktā, svēršanas funkciju iestata uz 1.”;”

lasīt šādi:

| “36.a) | 5. papildinājumu groza šādi:






  a) | 1. punktā tekstu “1. solis. Datu segmentācija un aukstās darbināšanas emisiju izslēgšana (4. iedaļa 4. papildinājumā);” aizstāj ar šādu tekstu “1. solis. Datu segmentācija;”; |
| --- | --- | --- |

“36.a)

a)

1. punktā tekstu “1. solis. Datu segmentācija un aukstās darbināšanas emisiju izslēgšana (4. iedaļa 4. papildinājumā);” aizstāj ar šādu tekstu “1. solis. Datu segmentācija;”;

| b) | 3.1. punkta pirmās daļas pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

  “Šajā punktā aprakstīto aprēķinu veic no pirmā punkta (uz priekšu).”; |
| --- | --- |

b)

3.1. punkta pirmās daļas pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

“Šajā punktā aprakstīto aprēķinu veic no pirmā punkta (uz priekšu).”;

| c) | 3.1. punkta otrajā daļā svītro otro un ceturto ievilkumu; |
| --- | --- |

c)

3.1. punkta otrajā daļā svītro otro un ceturto ievilkumu;

| d) | 3.2. punktā pievieno šādu daļu:

  “Kad testē NOVC-HEV, loga aprēķinu sāk aizdedzes ieslēgšanas punktā un iekļauj tajā braukšanas gadījumus, kad CO2 nav emitēts.”; |
| --- | --- |

d)

3.2. punktā pievieno šādu daļu:

“Kad testē NOVC-HEV, loga aprēķinu sāk aizdedzes ieslēgšanas punktā un iekļauj tajā braukšanas gadījumus, kad CO2 nav emitēts.”;

| e) | 5. punktā pēc nosaukuma “BRAUCIENA PABEIGTĪBAS UN NORMALITĀTES VERIFIKĀCIJA” pievieno šādu daļu:

  “N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kas saskaņā ar Direktīvu 92/6/EEK aprīkoti ar ierīci, kura ierobežo transportlīdzekļa ātrumu līdz 90 km/h, automaģistrāles intervālu daļa visā testā ir vismaz 5 %.”; |
| --- | --- |

e)

5. punktā pēc nosaukuma “BRAUCIENA PABEIGTĪBAS UN NORMALITĀTES VERIFIKĀCIJA” pievieno šādu daļu:

“N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kas saskaņā ar Direktīvu 92/6/EEK aprīkoti ar ierīci, kura ierobežo transportlīdzekļa ātrumu līdz 90 km/h, automaģistrāles intervālu daļa visā testā ir vismaz 5 %.”;

| f) | 5.3. punktā pievieno šādu daļu:

  “Kad testē NOVC-HEV un tikai tad, ja noteiktā minimālā prasība par 50 % nav izpildīta, augšējo pozitīvo pielaidi tol
  1 drīkst palielināt ar 1 procentpunkta soli, līdz ir sasniegts normālo intervālu mērķis 50 %. Izmantojot šo pieeju, tol
  1 nekad nepārsniedz 50 %.”; |
| --- | --- |

f)

5.3. punktā pievieno šādu daļu:

“Kad testē NOVC-HEV un tikai tad, ja noteiktā minimālā prasība par 50 % nav izpildīta, augšējo pozitīvo pielaidi tol
  1 drīkst palielināt ar 1 procentpunkta soli, līdz ir sasniegts normālo intervālu mērķis 50 %. Izmantojot šo pieeju, tol
  1 nekad nepārsniedz 50 %.”;

| g) | 6.1. punktā pievieno šādu daļu:

  “Visos vidējošanas intervālos, ieskaitot aukstās darbināšanas datu punktus, kā noteikts 4. papildinājuma 4. punktā, svēršanas funkciju iestata uz 1.”;”. |
| --- | --- |

g)

6.1. punktā pievieno šādu daļu:

“Visos vidējošanas intervālos, ieskaitot aukstās darbināšanas datu punktus, kā noteikts 4. papildinājuma 4. punktā, svēršanas funkciju iestata uz 1.”;”.

---