# Europeiska unionens L 292/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 292 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången10 november 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 292

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången10 november 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2009 av den 7 november 2017 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Quartirolo Lombardo [SUB]) | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/2010 av den 9 november 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 om energistatistik vad gäller uppdateringarna för den årliga och månatliga energistatistiken (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2011 av den 9 november 2017 om ändring av förordning (EG) nr 951/2007 om fastställande av tillämpningsbestämmelser för program för gränsöverskridande samarbete som finansieras inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 | 55 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2017/2012 av den 7 november 2017 om ändring av genomförandebeslut 2012/232/EU om bemyndigande för Rumänien att tillämpa åtgärder som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt | 57 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2017/2013 av den 7 november 2017 om bemyndigande för Konungariket Nederländerna att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 59 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2014 av den 8 november 2017 om undantagande från unionsfinansiering av vissa betalningar som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)
  [delgivet med nr C(2017) 7263] | 61 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2009 av den 7 november 2017 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Quartirolo Lombardo [SUB])

1

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/2010 av den 9 november 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 om energistatistik vad gäller uppdateringarna för den årliga och månatliga energistatistiken (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2011 av den 9 november 2017 om ändring av förordning (EG) nr 951/2007 om fastställande av tillämpningsbestämmelser för program för gränsöverskridande samarbete som finansieras inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006

55

BESLUT

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2017/2012 av den 7 november 2017 om ändring av genomförandebeslut 2012/232/EU om bemyndigande för Rumänien att tillämpa åtgärder som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt

57

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2017/2013 av den 7 november 2017 om bemyndigande för Konungariket Nederländerna att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

59

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2014 av den 8 november 2017 om undantagande från unionsfinansiering av vissa betalningar som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)
  [delgivet med nr C(2017) 7263]

[delgivet med nr C(2017) 7263]

61

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1018 av den 29 juni 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU om marknader för finansiella instrument med avseende på tekniska standarder för tillsyn med angivande av information som ska meddelas av värdepappersföretag, marknadsoperatörer och kreditinstitut ( EUT L 155, 17.6.2017 ) | 119 |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 143/2011 av den 17 februari 2011 om ändring av bilaga XIV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) ( EUT L 44, 18.2.2011 ) | 119 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1018 av den 29 juni 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU om marknader för finansiella instrument med avseende på tekniska standarder för tillsyn med angivande av information som ska meddelas av värdepappersföretag, marknadsoperatörer och kreditinstitut ( EUT L 155, 17.6.2017 )

( EUT L 155, 17.6.2017 )

119

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 143/2011 av den 17 februari 2011 om ändring av bilaga XIV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) ( EUT L 44, 18.2.2011 )

( EUT L 44, 18.2.2011 )

119

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 10.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 292/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/2009

av den 7 november 2017

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Quartirolo Lombardo” [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Quartirolo Lombardo”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Quartirolo Lombardo”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Quartirolo Lombardo” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 november 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 av den 12 juni 1996 om registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 (EGT L 148, 21.6.1996, s. 1).

2

(3)  
  EUT C 205, 29.6.2017, s. 62.

3

---

| 10.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 292/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 292/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/2010

av den 9 november 2017

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 om energistatistik vad gäller uppdateringarna för den årliga och månatliga energistatistiken

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 av den 22 oktober 2008 om energistatistik (1), särskilt artiklarna 4.3 och 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1099/2008 inrättas en gemensam ram för framställning, översändning, utvärdering och spridning av jämförbar energistatistik i unionen. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1099/2008 inrättas en gemensam ram för framställning, översändning, utvärdering och spridning av jämförbar energistatistik i unionen.

| (2) | Energistatistiken är ett mycket dynamiskt statistikområde med anledning av den intensiva utvecklingen av unionens politik, de tekniska framstegen och vikten av att förankra unionens mål i energidata. Det krävs därför regelbundna uppdateringar för att statistiken ska täcka in ökade eller nya behov. |
| --- | --- |

(2)

Energistatistiken är ett mycket dynamiskt statistikområde med anledning av den intensiva utvecklingen av unionens politik, de tekniska framstegen och vikten av att förankra unionens mål i energidata. Det krävs därför regelbundna uppdateringar för att statistiken ska täcka in ökade eller nya behov.

| (3) | Genom förordning (EG) nr 1099/2008 har kommissionen getts befogenhet att anpassa statistikens omfattning. Eftersom såväl månads- som årsstatistiken har förbättrats och anpassats bör dessa förbättringar och anpassningar återspeglas i förordning (EG) nr 1099/2008. |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EG) nr 1099/2008 har kommissionen getts befogenhet att anpassa statistikens omfattning. Eftersom såväl månads- som årsstatistiken har förbättrats och anpassats bör dessa förbättringar och anpassningar återspeglas i förordning (EG) nr 1099/2008.

| (4) | I den här förordningen ändras bland annat numreringen av posterna i bilagan till förordning (EG) nr 1099/2008. För tillämpningen av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1504 (2) är det viktigt att påpeka att innehållet i posterna för vilka undantagen beviljades inte har ändrats, utan endast deras numrering. Hänvisningarna till de poster som anges i kommissionens beslut (EU) 2015/1504 bör således förstås som hänvisningar till motsvarande poster i denna förordning. |
| --- | --- |

(4)

I den här förordningen ändras bland annat numreringen av posterna i bilagan till förordning (EG) nr 1099/2008. För tillämpningen av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1504 (2) är det viktigt att påpeka att innehållet i posterna för vilka undantagen beviljades inte har ändrats, utan endast deras numrering. Hänvisningarna till de poster som anges i kommissionens beslut (EU) 2015/1504 bör således förstås som hänvisningar till motsvarande poster i denna förordning.

| (5) | Förordning (EG) nr 1099/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 1099/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna till förordning (EG) nr 1099/2008 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 november 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 304, 14.11.2008, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1504 av den 7 september 2015 om beviljande av undantag för vissa medlemsstater vad gäller insamling av statistik enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 om energistatistik (EUT L 235, 9.9.2015, s. 24).

2

---

BILAGA

”BILAGA A

FÖRTYDLIGANDEN AV TERMINOLOGIN

I denna bilaga förklaras, definieras eller ges geografiska förtydliganden av termer som används i övriga bilagor, såvida inte annat anges i dessa bilagor.

1.   GEOGRAFISKA ANMÄRKNINGAR

Följande geografiska definitioner ska tillämpas uteslutande för statistisk rapportering.

| — | Australien omfattar inte dess externa territorier. |
| --- | --- |

—

Australien omfattar inte dess externa territorier.

| — | Danmark omfattar inte Färöarna och Grönland. |
| --- | --- |

—

Danmark omfattar inte Färöarna och Grönland.

| — | Frankrike omfattar Monaco samt de franska utomeuropeiska departementen Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion och Mayotte. |
| --- | --- |

—

Frankrike omfattar Monaco samt de franska utomeuropeiska departementen Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion och Mayotte.

| — | Italien omfattar San Marino och Vatikanstaten (Heliga stolen). |
| --- | --- |

—

Italien omfattar San Marino och Vatikanstaten (Heliga stolen).

| — | Japan omfattar Okinawa. |
| --- | --- |

—

Japan omfattar Okinawa.

| — | Portugal omfattar Azorerna och Madeira. |
| --- | --- |

—

Portugal omfattar Azorerna och Madeira.

| — | Spanien omfattar Kanarieöarna, Balearerna och Ceuta och Melilla. |
| --- | --- |

—

Spanien omfattar Kanarieöarna, Balearerna och Ceuta och Melilla.

| — | Förenta staterna omfattar de 50 delstaterna, District of Columbia, Amerikanska Jungfruöarna, Puerto Rico och Guam. |
| --- | --- |

—

Förenta staterna omfattar de 50 delstaterna, District of Columbia, Amerikanska Jungfruöarna, Puerto Rico och Guam.

2.   AGGREGAT

El- och värmeproducenter klassificeras enligt produktionens syfte:

—   
  Huvudverksamhetsproducenter
  : producenter, privat eller offentligt ägda, som producerar el och/eller värme för försäljning till tredje man som huvudsaklig verksamhet.

—   
  Egenproducenter
  : producenter, privat eller offentligt ägda, som producerar el och/eller värme helt eller delvis för eget bruk som biverksamhet.

Anm.: Kommissionen kan förtydliga terminologin genom att lägga till relevanta hänvisningar till Nace i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.2 efter det att en revision av Nace har trätt i kraft.

2.1.   Tillförsel

2.1.1.   PRODUKTION/INHEMSK PRODUKTION

Mängden bränsle som utvinns eller produceras, beräknad efter eventuella processer för avlägsnande av inert material. Produktion inbegriper de mängder som förbrukas av producenten i produktionsprocessen (t.ex. för uppvärmning eller drift av maskiner och utrustning) samt leveranser till andra energiproducenter för omvandling eller annan användning.

Med inhemsk menas produktion från resurser belägna inom det aktuella territoriet.

2.1.2.   TILLVARATAGNA PRODUKTER

Gäller endast stenkol. Suspensioner och material från avfallshögar som tillvaratas av gruvor.

2.1.3.   TILLFÖRSEL FRÅN ANDRA KÄLLOR

Mängden bränsle vars produktion omfattas av annan bränsleredovisning, men som blandats med andra bränslen och förbrukas som blandning. Närmare uppgifter om denna komponent ska ges om:

| — | Tillförsel från andra källor: Kol |
| --- | --- |

—

Tillförsel från andra källor: Kol

| — | Tillförsel från andra källor: Olje- och petroleumprodukter |
| --- | --- |

—

Tillförsel från andra källor: Olje- och petroleumprodukter

| — | Tillförsel från andra källor: Naturgas |
| --- | --- |

—

Tillförsel från andra källor: Naturgas

| — | Tillförsel från andra källor: Förnybara bränslen |
| --- | --- |

—

Tillförsel från andra källor: Förnybara bränslen

2.1.4.   IMPORT/EXPORT

Om inte annat anges menas med import det faktiska ursprunget (det land där energiprodukten producerades) för användning i landet och med export det slutliga landet där den producerade energiprodukten förbrukas. Mängder anses vara importerade eller exporterade när de har passerat landets politiska gränser, oavsett om tullklarering har ägt rum eller inte.

Om ursprung eller bestämmelseort inte är kända, kan ”Uppgift saknas/Annan” användas.

2.1.5.   INTERNATIONELL BUNKRING

Bränslemängder som levereras till skepp under vilken flagg som helst och som bedriver internationell sjöfart. Internationell sjöfart kan ske till havs, på sjöar och inre vattenvägar eller i kustnära vatten. Följande ingår inte:

| — | Fartygs förbrukning i inhemsk sjöfart. Uppdelningen mellan inhemsk och internationell sjöfart ska göras efter avgångshamn och ankomsthamn, inte efter fartygets flagg eller nationalitet. |
| --- | --- |

—

Fartygs förbrukning i inhemsk sjöfart. Uppdelningen mellan inhemsk och internationell sjöfart ska göras efter avgångshamn och ankomsthamn, inte efter fartygets flagg eller nationalitet.

| — | Fiskefartygs förbrukning. |
| --- | --- |

—

Fiskefartygs förbrukning.

| — | Militära styrkors förbrukning. |
| --- | --- |

—

Militära styrkors förbrukning.

2.1.6.   LAGERFÖRÄNDRINGAR

Differensen mellan ingående och utgående lagernivå för lager belägna på det nationella territoriet. Om inte annat anges redovisas lageruppbyggnad som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal.

2.1.7.   INGÅENDE OCH UTGÅENDE LAGER TOTALT PÅ DET NATIONELLA TERRITORIET

Alla lager på nationellt territorium, inklusive lager som tillhör staten, storförbrukare eller lagerorganisationer, lager ombord på inkommande havsgående fartyg, lager som hålls i tullager och lager som hålls för annans räkning, även enligt bilaterala avtal mellan regeringar. Med ingående och utgående avses rapporteringsperiodens första respektive sista dag. Lager omfattar lager i alla slags särskilda anläggningar, såväl ovan som under jord.

2.1.8.   DIREKTFÖRBRUKNING

Olja (råolja och petroleumprodukter) som förbrukas direkt utan att ha behandlats i petroleumraffinaderier. Här ingår råolja som förbränns för elproduktion.

2.1.9.   TILLFÖRSEL AV PRIMÄRPRODUKTER

Här ingår mängden inhemsk eller importerad råolja (inklusive kondensat) och inhemsk NGL som förbrukas direkt utan att behandlas i ett petroleumraffinaderi samt mängden från Återflöden från petrokemisk industri som även om det inte rör sig om primärbränslen förbrukas direkt.

2.1.10.   BRUTTORAFFINADERIPRODUKTION

Produktion av färdiga produkter vid raffinaderier eller blandningsanläggningar. Här ingår inte raffinaderiförluster men däremot raffinaderibränslen.

2.1.11.   ÅTERVUNNA PRODUKTER

Färdiga produkter som passerar en andra gång genom försäljningsnätet efter att tidigare ha levererats till slutförbrukarna (t.ex. använda smörjmedel som återbehandlats). Dessa volymer ska skiljas från Återflöden från petrokemisk industri.

2.1.12.   ÅTERFLÖDEN

Färdiga eller halvfärdiga produkter som återvänder från slutförbrukarna till raffinaderierna för behandling, blandning eller försäljning. De är normalt biprodukter av petrokemisk tillverkning.

2.1.13.   ÖVERFÖRING MELLAN PRODUKTER

Mängder som omklassificeras antingen för att deras specifikation har ändrats eller för att de blandas in i en annan produkt. En negativ post för en produkt motsvaras av en positiv post (eller flera poster) för en eller flera produkter och omvänt, varvid den totala effekten ska vara noll.

2.1.14.   ÖVERFÖRDA PRODUKTER

Importerade petroleumprodukter som omklassificerats som insatsvaror för vidare behandling i raffinaderiet, utan leverans till slutförbrukarna.

2.1.15.   STATISTISKA DIFFERENSER

Beräknat värde, definierat som skillnaden mellan beräkning ur ett tillförselperspektiv (”uppifrån och ned”) och beräkning ur ett förbrukningsperspektiv (”nedifrån och upp”). Skäl till eventuella större statistiska skillnader ska anges.

2.2.   Omvandlingssektorn

Inom Omvandlingssektorn ska endast bränslemängder som omvandlats till andra bränslen redovisas. Bränslemängder som används för uppvärmning, drift av utrustning och allmänt till stöd för omvandlingen ska inte redovisas som omvandling utan i Energisektorn.

2.2.1.   HUVUDVERKSAMHETSPRODUCENTER – ENBART EL

Bränslemängd som används av huvudverksamhetsproducenter för att producera el i rena elenheter/elverk.

2.2.2.   HUVUDVERKSAMHETSPRODUCENTER – KRAFTVÄRMEENHETER

Bränslemängd som används av huvudverksamhetsproducenter för att producera el och/eller värme i kraftvärmeenheter.

2.2.3.   HUVUDVERKSAMHETSPRODUCENTER – ENBART VÄRME

Bränslemängd som används av huvudverksamhetsproducenter för att producera värme i rena värmeenheter/värmeverk.

2.2.4.   EGENPRODUCENTER – ENBART EL

Bränslemängd som används av egenproducenter för att producera el i rena elenheter/elverk.

2.2.5.   EGENPRODUCENTER – KRAFTVÄRMEENHETER

Alla bränslemängder som används av egenproducenter för att producera el och den proportionella andelen bränsle som används av egenproducenter för att producera såld värme i kraftvärmeenheter. Den proportionella andelen bränsle som använts för att producera värme som inte sålts (egenförbrukad värme) ska redovisas som slutlig energiförbrukning för sektorn i fråga enligt näringsgrensindelningen Nace. Värme som inte sålts utan levererats till andra enheter enligt icke-finansiella avtal eller enheter med annan ägare ska redovisas enligt samma princip som såld värme.

2.2.6.   EGENPRODUCENTER – ENBART VÄRME

Den proportionella andelen bränsle som motsvarar mängden såld värme i rena värmeenheter/värmeverk (egenproducenter). Den proportionella andelen bränsle som använts för att producera värme som inte sålts (egenförbrukad värme) ska redovisas som slutlig energiförbrukning för sektorn i fråga enligt näringsgrensindelningen Nace. Värme som inte sålts utan levererats till andra enheter enligt icke-finansiella avtal eller enheter med annan ägare ska redovisas enligt samma princip som såld värme.

2.2.7.   PATENTBRÄNSLEANLÄGGNINGAR

Mängden bränsle som används i patentbränsleanläggningar för att producera patentbränsle.

2.2.8.   KOKSUGNAR

Mängden bränsle som används i koksugnar för att producera koksugnskoks och koksugnsgas.

2.2.9.   BRUNKOLSBRIKETT- ELLER TORVBRIKETTANLÄGGNINGAR

Mängden bränsle som används för att producera brunkolsbriketter (BKB) i brunkolsbrikettanläggningar eller mängden bränsle som används i torvbrikettanläggningar för att producera torvbriketter.

2.2.10.   GASVERK

Mängden bränsle som används för att framställa gasverksgas i gasverk och i kolförgasningsanläggningar.

2.2.11.   MASUGN

Mängden bränsle som tillförs masugnen, antingen genom uppsättningsmålet i toppen tillsammans med järnmalmen, eller genom formorna i den nedre delen tillsammans med förvärmd blästerluft.

2.2.12.   KOLFÖRVÄTSKNING

Mängden bränsle som används för att framställa syntetisk olja.

2.2.13.   ANLÄGGNINGAR FÖR GASKONDENSERING

Mängden gasformigt bränsle som omvandlats till flytande bränsle.

2.2.14.   TRÄKOLSPRODUKTIONSANLÄGGNINGAR

Mängden fasta biobränslen som omvandlats till träkol.

2.2.15.   PETROLEUMRAFFINADERIER

Mängden bränsle som används för att framställa petroleumprodukter.

2.2.16.   BLANDNINGSANLÄGGNINGAR FÖR NATURGAS (FÖR BLANDAD NATURGAS)

Mängden gas som blandas med naturgas och tillförs gasnätet.

2.2.17.   BLANDNING MED MOTORBENSIN/DIESEL/FOTOGEN

Mängden flytande biobränslen som blandas med motsvarande fossila bränslen.

2.2.18.   EJ REDOVISAT PÅ ANNAT HÅLL

Mängden bränsle som används för omvandling och som inte redovisats på annat håll. Om denna rubrik används ska det redovisas i rapporten vad som ingår.

2.3.   Energisektorn

Mängder som förbrukas i energiindustrin till stöd för utvinning (gruvdrift, olje- och gasproduktion) eller drift av anläggningar för omvandling. Detta motsvarar huvudgrupperna 05, 06, 19 och 35, grupp 09.1 och undergrupperna 07.21 och 08.92 i Nace Rev. 2.

Här ingår inte mängder av bränsle som omvandlas till ett annat energislag (vilket ska redovisas under Omvandlingssektorn) eller används till stöd för driften av rörsystem för olja, gas eller kolsuspension (vilket ska redovisas under Transportsektorn).

Här ingår tillverkning av kemiska material för nukleär fission och fusion och produkterna av dessa processer.

2.3.1.   EL-, KRAFTVÄRME- OCH VÄRMEVERKS EGENFÖRBRUKNING

Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av anläggningar med enbart el, enbart värme respektive kraftvärmeenheter.

2.3.2.   KOLGRUVOR

Mängden bränsle som förbrukas som energi till stöd för utvinning och bearbetning av kol inom kolgruveindustrin. Kol som förbränns i elverk intill gruvan ska redovisas under Omvandlingssektorn.

2.3.3.   PATENTBRÄNSLEANLÄGGNINGAR

Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av patentbränsleanläggningar.

2.3.4.   KOKSUGNAR

Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av koksugnar (koksverk).

2.3.5.   BRUNKOLSBRIKETT- ELLER TORVBRIKETTANLÄGGNINGAR

Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av brunkolsbrikett- eller torvbrikettanläggningar (briketteringsanläggningar).

2.3.6.   GASVERK/FÖRGASNINGSANLÄGGNINGAR

Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av gasverk/förgasningsanläggningar.

2.3.7.   MASUGNAR

Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av masugnar.

2.3.8.   KOLFÖRVÄTSKNING

Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av kolförvätskningsanläggningar.

2.3.9.   FÖRVÄTSKNING (LNG) ELLER ÅTERFÖRGASNING

Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av förvätsknings- (LNG-)/återförgasningsanläggningar.

2.3.10.   FÖRGASNINGSANLÄGGNINGAR (BIOGAS)

Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av förgasningsanläggningar för biogas.

2.3.11.   ANLÄGGNINGAR FÖR GASKONDENSERING (GTL-ANLÄGGNINGAR)

Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av förgasningsanläggningar för biogas.

2.3.12.   TRÄKOLSPRODUKTIONSANLÄGGNINGAR

Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av träkolsproduktionsanläggningar.

2.3.13.   PETROLEUMRAFFINADERIER

Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av petroleumraffinaderier.

2.3.14.   OLJE- OCH GASUTVINNING

Mängden bränsle som förbrukas vid olje- och gasutvinningsanläggningar. Här ingår inte förluster i rörsystem (ska redovisas som distributionsförluster) och energimängder som används till drift av rörsystem (ska redovisas under Transportsektorn).

2.3.15.   EJ REDOVISAT PÅ ANNAT HÅLL – ENERGI

Mängden bränsle i samband med energiverksamhet och som inte redovisats på annat håll. Om denna rubrik används ska det redovisas i rapporten vad som ingår.

2.4.   Distributionsförluster

Mängden bränsleförluster på grund av transport och distribution.

2.5.   Slutlig förbrukning för annat än energi

Mängden fossila bränslen som används för andra ändamål än energi – bränsle som inte förbränns.

2.6.   Slutlig energiförbrukning (uppgift om slutanvändning)

2.6.1.   INDUSTRISEKTORN

Här ingår bränslemängder som förbrukas av industriföretaget till stöd för dess huvudsakliga verksamhet.

För rena värmeenheter eller kraftvärmeenheter ska endast bränslemängder som förbrukas för alstring av värme som används av enheten själv (egenförbrukad värme) redovisas. Bränslemängder som förbrukas för alstring av värme som säljs, eller för elproduktion, ska redovisas under tillämplig omvandlingssektor.

2.6.1.1.   Järn och stål: grupperna 24.1, 24.2 och 24.3 i Nace Rev. 2 samt undergrupperna 24.51 och 24.52 i Nace Rev. 2.

2.6.1.2.   Kemisk och petrokemisk industri: huvudgrupperna 20 och 21 i Nace Rev. 2.

2.6.1.3.   Andra metaller än järn: grupp 24.4 i Nace Rev. 2 samt undergrupperna 24.53 och 24.54 i Nace Rev. 2.

2.6.1.4.   Icke-metalliska mineraliska produkter: huvudgrupp 23 i Nace Rev. 2.

2.6.1.5.   Transportmedel: huvudgrupperna 29 och 30 i Nace Rev. 2.

2.1.6.6.   Maskiner: huvudgrupperna 25, 26, 27 och 28 i Nace Rev. 2.

2.6.1.7.   Utvinning och stenbrytning: huvudgrupperna 07 (utom 07.21) och 08 (utom 08.92) i Nace Rev. 2 samt grupp 09.9 i Nace Rev. 2.

2.6.1.8.   Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror: huvudgrupperna 10, 11 och 12 i Nace Rev. 2.

2.6.1.9.   Massa, papper och förlagsverksamhet: huvudgrupperna 17 och 18 i Nace Rev. 2.

2.6.1.10.   Trävarutillverkning: huvudgrupp 16 i Nace Rev. 2.

2.6.1.11.   Byggverksamhet: huvudgrupperna 41, 42 och 43 i Nace Rev. 2.

2.6.1.12.   Textil och läder: huvudgrupperna 13, 14 och 15 i Nace Rev. 2.

2.6.1.13.   Ej redovisat på annat håll – Industri Nace-koderna 22, 31 och 32.

2.6.2.   TRANSPORTSEKTORN

Energi som används inom all slags transportverksamhet, oavsett inom vilken Nace-kategori (näringsgren) verksamheten äger rum. Bränslen som används för uppvärmning och belysning av järnvägsstationer, busshållplatser, fartygshamnar och flygplatser ska redovisas under Företagstjänster och offentliga tjänster och inte under Transportsektorn.

2.6.2.1.   Järnväg

Bränslen som används vid järnvägstrafik, inklusive industrispår och järnvägstransport som utgör en del av ett trafiknät i städer och förorter (t.ex. tåg, spårvagnar och tunnelbana).

2.6.2.2.   Inhemsk sjöfart

Mängden bränsle som levereras till fartyg, oavsett flagg, som inte bedriver internationell sjöfart (se Internationell bunkring). Uppdelningen mellan inhemsk och internationell sjöfart ska göras efter avgångshamn och ankomsthamn, inte efter fartygets flagg eller nationalitet.

2.6.2.3.   Väg

Mängden bränsle som används i vägfordon. Här ingår bränsle som förbrukas av jordbruksfordon på landsväg och smörjmedel för användning i vägfordon.

Här ingår inte energi som förbrukas i stationära motorer (se Andra sektorer), för traktorer som inte används på landsväg (se Jordbruk), militär användning för vägfordon (se Andra sektorer – Ej redovisat på annat håll), bitumen som används som vägbeläggning samt energi som förbrukas i motorer på byggarbetsplatser (se Industri, delsektor Byggverksamhet).

2.6.2.4.   Transport i rörsystem

Mängden bränsle som används som energi till stöd för och drift av rörsystem som transporterar gaser, vätskor, suspensioner och andra varor. Här ingår energi som används för pumpstationer och underhåll av rörsystemet. Här ingår inte energi som används för rördistribution av naturgas eller tillverkad gas, hetvatten eller ånga från distributören till slutanvändarna (redovisas under Energisektorn), energi som används för slutdistribution av vatten till hushåll, industrier, handel och andra användare (redovisas under Företagstjänster och offentliga tjänster) samt förluster under denna transport mellan distributören och slutanvändarna (redovisas som Distributionsförluster).

2.6.2.5.   Internationell luftfart

Mängden bränsle som levereras till luftfartyg för internationell luftfart. Uppdelningen mellan inhemsk och internationell luftfart ska göras efter avgångsort och ankomstort, inte efter flygbolagets nationalitet. Här ingår inte bränsle som flygbolag använder för sina vägfordon (redovisas under Ej redovisat på annat håll – Transport) och militär användning av flygbränsle (redovisas under Ej redovisat på annat håll – Annat).

2.6.2.6.   Inhemsk luftfart

Mängden bränsle som levereras till luftfartyg för inhemsk luftfart. Här ingår bränsle som används för andra syften än luftfart, t.ex. motorprovning i provbänk. Uppdelningen mellan inhemsk och internationell luftfart ska göras efter avgångsort och ankomstort, inte efter flygbolagets nationalitet. Här ingår långa resor mellan två flygplatser i ett land med utomeuropeiska territorier. Här ingår inte bränsle som flygbolag använder för sina vägfordon (redovisas under Ej redovisat på annat håll – Transport) och militär användning av flygbränsle (redovisas under Ej redovisat på annat håll – Annat).

2.6.2.7.   Ej redovisat på annat håll – Transport

Mängden bränsle som används för transporter och som inte redovisats på annat håll. Här ingår bränsle som flygbolag använder för sina vägfordon och bränsle som används i hamn för lossning av fartyg, t.ex. med kran. Om denna rubrik används ska det redovisas i anmärkningarna till rapporten vad som ingår.

2.6.3.   ANDRA SEKTORER

Den här kategorin omfattar bränslen som används inom sektorer som inte anges särskilt eller som inte ingår i omvandling, energi, industri eller transport.

2.6.3.1.   Företagstjänster och offentliga tjänster

Mängden bränsle som förbrukas av företag och kontor i offentlig och privat sektor. Huvudgrupperna 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84 (utom undergrupp 84.22), 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 och 99 i Nace Rev. 2. Bränslen som används för uppvärmning och belysning av järnvägsstationer, busshållplatser, fartygshamnar och flygplatser ska redovisas i denna kategori, som också omfattar bränslen som används för all annan verksamhet än transporter i huvudgrupperna 49, 50 och 51 i Nace Rev. 2.

2.6.3.2.   Hushåll

Mängden bränsle som förbrukas av alla hushåll, även ”hushåll med anställda”: huvudgrupperna 97 och 98 i Nace Rev. 2.

Följande särskilda definitioner gäller för denna sektor:

Hushållssektorn:

| Med hushåll avses en person som bor ensam eller en grupp människor som bor tillsammans i samma privatbostad och delar på utgifterna, inklusive kostnaderna för de grundläggande behoven. Hushållssektorn är således samtliga hushåll i ett visst land. |
| --- |

Med hushåll avses en person som bor ensam eller en grupp människor som bor tillsammans i samma privatbostad och delar på utgifterna, inklusive kostnaderna för de grundläggande behoven. Hushållssektorn är således samtliga hushåll i ett visst land.

| Inrättningar där man kan vistas stadigvarande (t.ex. fängelser) eller tillfälligt (t.ex. sjukhus), ska inte tas med eftersom de omfattas av förbrukning inom tjänstesektorn. Energi som används inom all slags transportverksamhet ska redovisas inom transportsektorn och inte i hushållssektorn. |
| --- |

Inrättningar där man kan vistas stadigvarande (t.ex. fängelser) eller tillfälligt (t.ex. sjukhus), ska inte tas med eftersom de omfattas av förbrukning inom tjänstesektorn. Energi som används inom all slags transportverksamhet ska redovisas inom transportsektorn och inte i hushållssektorn.

Energiförbrukning som hänger samman med väsentlig ekonomisk verksamhet inom hushållen ska inte heller räknas med i hushållens totala energiförbrukning. Sådan verksamhet omfattar jordbruksrelaterad näringsverksamhet på små gårdar och annan näringsverksamhet som bedrivs på hushållets adress och ska redovisas inom respektive sektor.

2.6.3.2.1.   Rumsuppvärmning

Denna energitjänst avser användning av energi till uppvärmning av utrymmen inne i bostaden.

2.6.3.2.2.   Rumskylning:

Denna energitjänst avser användning av energi till kylning av utrymmen i bostaden genom en kylanläggning och/eller ett kylaggregat.

Fläktar, ventilatorer och andra apparater som inte är kopplade till något kylaggregat ska inte räknas med i det här avsnittet, utan ska redovisas i avsnittet om belysnings- och elartiklar.

2.6.3.2.3.   Vattenuppvärmning:

Denna energitjänst avser användning av energi till uppvärmning av vatten till rinnande varmvatten, bad, rengöring och andra användningsområden utom matlagning.

Uppvärmning av simbassänger ingår inte, utan ska redovisas i avsnittet om annan slutanvändning.

2.6.3.2.4.   Matlagning:

Denna energitjänst avser användning av energi för tillagning av mat.

Hushållsapparater för matlagning (mikrovågsugnar, vattenkokare, kaffebryggare osv.) ska inte räknas med, utan ska redovisas i avsnittet om belysnings- och elartiklar.

2.6.3.2.5.   Belysnings- och elartiklar (endast elektricitet):

Användning av elektricitet till belysningsartiklar och andra elartiklar i en bostad, som inte ingår i någon annan slutanvändning.

2.6.3.2.6.   Annan slutanvändning:

All annan energiförbrukning i hushåll som t.ex. användning av energi till utomhusaktiviteter och andra aktiviteter som inte ingår i ovannämnda fem områden för slutanvändning av energi (t.ex. gräsklippare, uppvärmning av simbassänger, terrassvärmare, utomhusgrillar och bastur).

2.6.3.3.   Jordbruk och skogsbruk

Mängden bränsle som förbrukas av användare inom jordbruk, jakt och skogsbruk: huvudgrupperna 01 och 02 i Nace Rev. 2.

2.6.3.4.   Fiske

Mängden bränsle som levereras för fiske i sjöar, kustvatten och öppet hav. Fiske ska omfatta bränsle som levereras till fartyg, oavsett flagg, som har bunkrat i landet (internationellt fiske ingår) och energi som förbrukas i fiskenäringen. Huvudgrupp 03 i Nace Rev. 2.

2.6.3.5.   Ej redovisat på annat håll – Annat

Mängden bränsle som används för verksamhet som inte ingår på annat håll (t.ex. undergrupp 84.22 i Nace Rev. 2). Denna kategori inkluderar militär bränsleförbrukning för mobil och stationär förbrukning (t.ex. fartyg, luftfartyg, vägfordon och energiförbrukning i kaserner), oavsett om bränsleleveransen är avsedd för det aktuella landets militära styrkor eller ett annat lands militära styrkor. Om denna rubrik används ska det redovisas i anmärkningarna till rapporten vad som ingår.

3.   PRODUKTER

3.1.   KOL (Fasta fossila bränslen och tillverkade gaser)

3.1.1.   STENKOL

Stenkol är ett produktaggregat som är lika med summan av antracit, kokskol och annat bituminöst kol.

3.1.2.   ANTRACIT

Högvärdigt kol som används industriellt och i hushållen. Det har normalt en halt av mindre än 10 % flyktiga ämnen och hög kolhalt (omkring 90 % fast kol). Dess bruttovärmevärde är större än 24 000 kJ/kg på askfri men fuktig bas.

3.1.3.   KOKSKOL

Bituminöst kol av en kvalitet som medger framställning av koks (koksugnskoks) lämplig för masugnscharger. Dess bruttovärmevärde är större än 24 000 kJ/kg på askfri men fuktig bas.

3.1.4.   ANNAT BITUMINÖST KOL

Kol som används för ångbildning, innefattande allt bituminöst kol som inte inkluderas i kokskol eller antracit. Det kännetecknas av en högre halt av flyktiga ämnen än antracit (mer än 10 %) och lägre kolhalt (mindre än 90 % fast kol). Dess bruttovärmevärde är större än 24 000 kJ/kg på askfri men fuktig bas.

3.1.5.   BRUNKOL

Brunkol är ett produktaggregat som är lika med summan av subbituminöst kol och lignit.

3.1.6.   SUBBITUMINÖST KOL

Icke-bakande kol med ett bruttovärmevärde på mellan 20 000 kJ/kg och 24 000 kJ/kg innehållande mer än 31 % flyktiga ämnen på torr, mineralfri bas.

3.1.7.   LIGNIT

Icke-bakande kol med ett bruttovärmevärde på mindre än 20 000 kJ/kg och innehållande mer än 31 % flyktiga ämnen på torr, mineralfri bas.

3.1.8.   PATENTBRÄNSLE

Ett sammansatt bränsle tillverkat av stenkolsstybb med tillsats av ett bindemedel. Mängden framställt patentbränsle kan därför vara något större än den faktiska mängd kol som använts i omvandlingsprocessen.

3.1.9.   KOKSUGNSKOKS

Den fasta produkt som erhålls vid pyrolys av kol, främst kokskol, vid hög temperatur, med låg halt av vatten och flyktiga ämnen. Koksugnskoks används främst i järn- och stålindustrin som energikälla och kemiskt agens.

Koksstybb och gjuterikoks ska redovisas i denna kategori.

Halvkoks (en fast produkt som erhålls från förkolning av stenkol vid låg temperatur) ska redovisas i denna kategori. Halvkoks används som bränsle för uppvärmning eller av omvandlingsanläggningen själv.

Denna kategori omfattar också koks, koksstybb och halvkoks som framställs av lignit.

3.1.10.   GASKOKS

Biprodukt av stenkol som används för produktion av stadsgas i gasverk. Gaskoks används för uppvärmning.

3.1.11.   STENKOLSTJÄRA

Resultatet av destruktiv destillation av bituminöst kol. Stenkolstjära är den flytande biprodukten av destillation av kol för tillverkning av koks i koksugnsprocessen eller framställd av brunkol (”lågtemperaturtjära”).

3.1.12.   BRUNKOLSBRIKETTER

Brunkolsbriketter är ett sammansatt bränsle framställt av lignit eller subbituminöst kol som produceras genom brikettering under högt tryck utan tillsats av bindemedel, innehållande torkat damm och pulver av lignit.

3.1.13.   TILLVERKADE GASER

Tillverkade gaser är ett produktaggregat som är lika med summan av gasverksgas, koksugnsgas, masugnsgas och andra återvunna gaser.

3.1.14.   GASVERKSGAS

Omfattar alla slags gaser som framställs i sådana allmänna eller privata anläggningar vars huvudverksamhet är framställning, transport och distribution av gas. Här ingår gas som framställs genom förkolning (inklusive gas framställd vid koksugnar som överförs till gasverksgas), genom total förgasning med eller utan tillsats av oljeprodukter (LPG, resterande eldningsolja osv.) samt genom reformering och enkel blandning av gaser och/eller luft, inklusive blandning med naturgas som sedan distribueras och förbrukas via naturgasnätet. Mängden gas som uppkommer genom överföring av andra kolgaser till gasverksgas ska redovisas som framställning av gasverksgas.

3.1.15.   KOKSUGNSGAS

Koksugnsgas är en gas som erhålls som biprodukt av tillverkning av koksugnskoks för produktion av järn och stål.

3.1.16.   MASUGNSGAS

Masugnsgas produceras genom förbränning av koks i masugnar i järn- och stålindustrin. Den tas tillvara och används som bränsle dels inom anläggningen, dels i andra stålindustriprocesser eller i kraftverk som kan förbränna den.

3.1.17.   ANDRA ÅTERVUNNA GASER

Biprodukt av stålframställning i syrgasugn som tillvaratas när den lämnar ugnen. Kallas även LD-gas. Mängden återvunnet bränsle ska redovisas som bruttovärmevärde. Omfattar även tillverkade gaser som inte nämns ovan, t.ex. brännbara gaser som härrör från fast kol och som tillvaratagits vid tillverkning och kemiska processer som inte nämns någon annanstans.

3.1.18.   TORV

Torv är en brännbar, mjuk, porös eller komprimerad, sedimentär avlagring av vegetabiliskt ursprung med hög vattenhalt (upp till 90 % i obehandlat skick), lätt tillskuren, med ljusbrun till mörkbrun färg. Torv omfattar även stycketorv och frästorv. Torv som används för andra syften än energi ingår inte.

3.1.19.   TORVPRODUKTER

Produkter som exempelvis torvbriketter som direkt eller indirekt härletts från stycketorv och frästorv.

3.1.20.   OLJESKIFFER OCH OLJESAND

Oljeskiffer och oljesand är sedimentära bergarter som innehåller organiskt material i form av kerogen. Kerogen är ett vaxartat, kolväterikt material som betraktas som ett förstadium till petroleum. Oljeskiffer kan brännas direkt eller bearbetas genom upphettning för att utvinna skifferolja. Skifferolja och andra produkter som härrör från förvätskning ska redovisas som andra kolväten under petroleumprodukter.

3.2.   Naturgas

3.2.1.   NATURGAS

Naturgas omfattar gaser som förekommer i underjordiska fyndigheter, i vätske- eller gasform, främst bestående av metan, oberoende av utvinningsmetod (konventionell eller icke-konventionell). Här ingår både ”icke-associerad” gas med ursprung i fält som producerar kolväten endast i gasform och ”associerad” gas som produceras tillsammans med råolja samt metan som tillvaratas från kolgruvor (gruvgas) eller kolflötser (flötsgas). Naturgas omfattar inte biogas eller tillverkade gaser. Överföring av sådana produkter till naturgasnät ska redovisas separat från naturgas. Naturgas omfattar kondenserad naturgas (LNG) och komprimerad naturgas (CNG).

3.3.   El och värme

3.3.1.   EL

El avser överföringen av energi genom det fysikaliska fenomenet med elektriska laddningar och deras effekter i vila och i rörelse. All el som används, framställs och förbrukas ska redovisas, även el utanför nätet och egenförbrukad el.

3.3.2.   VÄRME (UTVUNNEN VÄRME)

Med värme avses den energi som erhålls från materiens beståndsdelars translations-, rotations- och vibrationsrörelse, samt förändringar i dess fysikaliska form. All värme som produceras, utom värme som egenproducenter producerar för eget bruk och som inte sålts, ska redovisas, medan alla andra former av värme ska redovisas som användning av de produkter med vilka värmen producerades.

3.4.   OLJA (råolja och petroleumprodukter)

3.4.1.   RÅOLJA

Råolja är en mineralolja av naturligt ursprung som består av en blandning av kolväten och tillhörande orenheter, såsom svavel. Den föreligger i flytande form vid normalt tryck och normal temperatur vid jordytan, och dess fysikaliska egenskaper (densitet, viskositet osv.) varierar starkt. Den här kategorin omfattar även kondensat som tillvaratas från associerad och icke-associerad gas där denna är uppblandad med det kommersiella råoljeflödet. Mängden ska redovisas oberoende av utvinningsmetod (konventionell eller icke-konventionell). Råolja omfattar inte NGL.

3.4.2.   VÅTGAS (NGL)

NGL är flytande eller förvätskade kolväten som tillvaratas från naturgas i separatoranläggningar eller gasbehandlingsanläggningar. NGL omfattar etan, propan, butan (normalt och isobutan), (iso-)pentan och högre alkaner (kallas ibland naturbensin eller kondensat).

3.4.3.   INSATSVAROR TILL RAFFINADERIER

Insatsvaror till raffinaderier är behandlad olja avsedd för ytterligare behandling (t.ex. straight run-olja eller vakuumgasolja) utom blandning. Med ytterligare behandling kan den omvandlas till en eller flera komponenter eller färdiga produkter. Definitionen täcker också återflöden från den petrokemiska industrin till raffinaderiindustrin (t.ex. pyrolysbensin, C4-fraktioner, gasolja och eldningsoljefraktioner).

3.4.4.   TILLSATSER/OXYGENATER

Tillsatser är andra ämnen än kolväten som tillsätts eller blandas med en petroleumprodukt för att ändra dess egenskaper (oktantal, cetantal, kallstartsegenskaper osv.). I tillsatser ingår oxygenater (såsom alkoholer (metanol, etanol), etrar (såsom metyl-tertiär-butyleter (MTBE), etyl-tertiär-butyleter (ETBE), tertiär amylmetyleter (TAME)), estrar (t.ex. rapsolja eller dimetylester) samt kemiska ämnen (t.ex. tetrametylbly (TML), tetraetylbly (TEL) och tensider). Mängden tillsatser/oxygenater (alkoholer, etrar, estrar och andra kemiska ämnen) som redovisas i denna kategori ska avse den mängd som är avsedd att blandas i bränslen eller för bränsleanvändning. Denna kategori omfattar biobränslen som blandats med flytande fossila bränslen.

3.4.5.   BIOBRÄNSLEN I TILLSATSER/OXYGENATER

Mängden flytande biobränslen som redovisas i denna kategori avser blandade flytande biobränslen och omfattar endast den del som det flytande biobränslet utgör, inte den totala vätskevolym i vilken biobränslena blandas. Här ingår inga flytande biobränslen som inte blandats.

3.4.6.   ANDRA KOLVÄTEN

Syntetisk råolja från tjärsand, skifferolja osv., vätskor från kolförvätskning, produktion av vätskor från omvandling av naturgas till bensin, vätgas och emulsifierade oljor (t.ex. Orimulsion); oljeskiffer ingår inte, men däremot skifferolja (sekundär produkt).

3.4.7.   PETROLEUMPRODUKTER

Petroleumprodukter är ett produktaggregat som är lika med summan av raffinaderigas, etan, gasol (LPG), nafta, motorbensin, flygbensin, jetbränsle av bensintyp, jetbränsle av fotogentyp, annan fotogen, gasolja/dieselolja, eldningsolja, lacknafta och industribensin, smörjmedel, bitumen, paraffinvaxer, petroleumkoks samt andra produkter.

3.4.8.   RAFFINADERIGAS

Raffinaderigas inbegriper en blandning av icke-kondenserade gaser, främst bestående av vätgas, metan, etan och olefiner, som erhålls genom destillation av råolja eller behandling av oljeprodukter (t.ex. krackning) i raffinaderier. Här ingår också gaser som återförs från den petrokemiska industrin.

3.4.9.   ETAN

Ett naturligt gasformigt ogrenat kolväte (C2H6) som utvinns från flöden av naturgas och raffinaderigas.

3.4.10.   GASOL (LPG)

LPG är lätta paraffinkolväten som erhålls från raffinaderiprocesser, råoljestabilisering och naturgasbehandling. De består främst av propan (C3H8) och butan (C4Hl0) eller en blandning av dem. De kan också innehålla propen, buten, isopropen och isobuten. LPG är normalt kondenserade under tryck för transport och lagring.

3.4.11.   NAFTA

Nafta är en insatsvara avsedd för antingen den petrokemiska industrin (t.ex. produktion av eten eller aromatiska kolväten) eller för bensinproduktion genom reformering eller isomerisering vid raffinaderiet. Nafta innehåller ämnen i destillationsintervallet 30 °C till 210 °C eller en del av detta intervall.

3.4.12.   MOTORBENSIN

Motorbensin består av en blandning av lätta kolväten som har en kokpunkt på mellan 35 °C och 215 °C. Den används som bränsle i landbaserade glödtändningsmotorer. Motorbensin kan innehålla tillsatser, oxygenater och oktantalshöjare, inklusive blyföreningar. Här ingår blandningskomponenter för motorbensin (exklusive tillsatser/oxygenater), t.ex. alkylater, isomerat, reformat, krackad bensin avsedd för användning som färdig motorbensin. Motorbensin är ett produktaggregat som är lika med summan av blandad biobensin (biobensin i motorbensin) och annan bensin än biobensin.

3.4.12.1.   Blandad biobensin (biobensin i motorbensin)

Biobensin som blandats i motorbensin.

3.4.12.2.   Annan bensin än biobensin

Den återstående delen av motorbensin – motorbensin utom blandad biobensin (detta är huvudsakligen motorbensin av fossilt ursprung).

3.4.13.   FLYGBENSIN

Bensin som är framställd särskilt för kolvmotorer i luftfartyg, med ett oktantal avpassat till motorn, en fryspunkt på – 60 °C och vanligen ett kokpunktsintervall på 30 °C till 180 °C.

3.4.14.   JETBRÄNSLE AV BENSINTYP (MC77 ELLER JP4)

Här ingår alla lätta kolväteoljor för användning i turbinmotorer i luftfartyg, med ett kokpunktsintervall på 100 °C till 250 °C. De erhålls genom blandning av fotogen, bensin och nafta så att halten aromater inte överskrider 25 volymprocent och ångtrycket ligger mellan 13,7 kPa och 20,6 kPa.

3.4.15.   JETBRÄNSLE AV FOTOGENTYP (FLYGFOTOGEN)

Destillat som använts för turbinmotorer i luftfartyg. Det har samma kokpunkt mellan 150 °C och 300 °C (normalt inte över 250 °C) och flampunkt som fotogen. Dessutom har det särskilda egenskaper (såsom fryspunkt) som fastställs av Internationella luftfartsförbundet. Här ingår blandningsämnen för fotogen. Jetbränsle av fotogentyp är ett produktaggregat som är lika med summan av blandad biofotogen (biofotogen i jetbränsle av fotogentyp) och flygfotogen som inte är biofotogen.

3.4.15.1.   Blandad biofotogen (biofotogen i jetbränsle av fotogentyp)

Biofotogen som blandats i jetbränsle av fotogentyp.

3.4.15.2.   Flygfotogen som inte är biofotogen

Den återstående delen av jetbränsle av fotogentyp – jetbränsle av fotogentyp utom blandad biofotogen (detta är huvudsakligen jetbränsle av fotogentyp av fossilt ursprung).

3.4.16.   ANNAN FOTOGEN

Raffinerat petroleumdestillat som används i andra sektorer än luftfart. Dess kokpunkt ligger mellan 150 °C och 300 °C.

3.4.17.   GASOLJA/DIESELOLJA (DESTILLERAD ELDNINGSOLJA)

Gasolja/dieselolja är främst ett medeltungt destillat med ett kokpunktsintervall på 180 °C–380 °C. Här ingår blandningsämnen. Flera kvaliteter finns tillgängliga beroende på användningsområde. I gasolja/dieselolja ingår landsvägsdieselolja för dieseldrivna kompressionsmotorer i bilar och lastbilar. Gasolja/dieselolja omfattar även lätt eldningsolja för industri och handel, sjöfartsdiesel och järnvägsdiesel, annan gasolja, inklusive tunga gasoljor med kokpunktsintervall på 380 °C–540 °C som används som insatsvaror i petrokemisk industri. Gasolja/dieselolja är ett produktaggregat som är lika med summan av blandad biodiesel (biodiesel i gasolja/dieselolja) och annan gasolja/dieselolja än biodiesel.

3.4.17.1.   Blandad biodiesel (biodiesel i gasolja/dieselolja)

Biodiesel som blandats i gasolja/dieselolja.

3.4.17.2.   Annan gasolja/dieselolja än biodiesel

Den återstående delen av gasolja/dieselolja – gasolja/dieselolja utom blandad biodiesel (detta är huvudsakligen gasolja/dieselolja av fossilt ursprung).

3.4.18.   ELDNINGSOLJA (TJOCK ELDNINGSOLJA)

Alla återstående (tjocka) eldningsoljor (inklusive de som erhålls genom blandning). Kinematisk viskositet överstiger 10 cSt vid 80 °C. Flampunkten ligger alltid över 50 °C och densiteten är alltid över 0,90 kg/l. Eldningsolja är ett produktaggregat som är lika med summan av lågsvavlig respektive högsvavlig eldningsolja.

3.4.18.1.   Lågsvavlig eldningsolja

Eldningsolja med en svavelhalt på mindre än 1 %.

3.4.18.2.   Högsvavlig eldningsolja

Eldningsolja med en svavelhalt på 1 % eller mer.

3.4.19.   LACKNAFTA OCH INDUSTRIBENSIN

Med lacknafta och industribensin avses raffinerade destillationsmellanprodukter med kokpunktsintervall som nafta/fotogen. Här ingår industribensin (lätta oljor med kokpunktsintervall på 30 °C–200 °C med 7–8 kvaliteter industribensin beroende på gränsen i kokpunktsintervallet – kvaliteterna definieras enligt temperaturskillnaden mellan kokpunkterna för 5 volymprocent och 90 volymprocent (som inte överstiger 60 °C) – och lacknafta (industribensin med en flampunkt på över 30 °C och med ett kokpunktsintervall på 135 °C–200 °C).

3.4.20.   SMÖRJMEDEL

Kolväten som framställs från destillationsbiprodukter och främst används för att minska friktionen mellan belastade ytor. Här ingår alla färdiga kvaliteter av smörjolja, från spindelolja till cylinderolja, och de som används i konsistensfetter, motoroljor och alla kvaliteter av utgångsmaterial för smörjolja.

3.4.21.   BITUMEN

Fast, halvflytande eller trögflytande kolväte med kolloidal struktur, med brun till svart färg, som erhålls som rest vid destillation av råolja, eller vakuumdestillation av oljerester från atmosfärisk destillation. Bitumen kallas också asfalt och används främst vid vägbyggen och som takmaterial. Här ingår bitumenlösningar och bitumenemulsioner.

3.4.22.   PARAFFINVAXER

Mättade alifatiska kolväten. Dessa vaxer är återstoder som tillvaratas när smörjoljor avvaxas. De har en kristallstruktur av varierande grovlek beroende på kvalitet. Deras huvudegenskaper är följande: de är färglösa, luktlösa och genomskinliga med en smältpunkt på mer än 45 °C.

3.4.23.   PETROLEUMKOKS

Svart fast biprodukt som främst erhålls genom krackning och förkolning av insatsvaror med ursprung i petroleum, vakuumrester, tjära och beck från processer som fördröjd förkoksning eller fluid förkoksning. Det består främst av kol (90–95 %) och har låg askhalt. Det används som insatsvara i koksugnar inom stålindustrin, för uppvärmning, för elektrodtillverkning och för kemikalieproduktion. De viktigaste kvaliteterna är ”ofullständigt avgasad koks” och ”kalcinerad koks”. Här ingår katalystkoks som avsätts på katalysten under raffinaderiprocesserna. Denna kokssort kan inte tas tillvara och förbränns normalt som bränsle i raffinaderiet.

3.4.24.   ANDRA PRODUKTER

Alla andra produkter som inte uttryckligen nämns ovan, såsom tjära och svavel. Här ingår aromater (t.ex. BTX eller bensen, toluen och xylen) och olefiner (t.ex. propen) som produceras vid raffinaderier.

3.5.   Förnybar energi och avfall

3.5.1.   VATTENKRAFT

Vattnets läges- och rörelseenergi omvandlad till el i vattenkraftverk. Vattenkraft är ett produktaggregat som är lika med summan av rena vattenkraftverk, kombinerade vattenkraftverk och rena pumpkraftverk.

3.5.1.1.   Rena vattenkraftverk

Vattenkraftverk som endast använder direkt naturlig vattentillrinning och inte har någon pumpkapacitet (för att pumpa vattnet upp till en högre liggande reservoar).

3.5.1.2.   Kombinerade vattenkraftverk

Vattenkraftverk med naturlig vattentillrinning till en övre reservoar där hela eller delar av utrustningen kan användas för att pumpa upp vattnet, och den el som alstras är en följd av både den naturliga vattentillrinningen och vatten som tidigare pumpats upp till reservoaren.

3.5.1.3.   Rena pumpkraftverk

Vattenkraftverk där den övre reservoaren inte har någon naturlig vattentillrinning (bortsett från nederbörd i form av regn och snö), utan där den stora merparten av vattnet som alstrar el tidigare pumpats upp.

3.5.2.   JORDVÄRME

Energi tillgänglig som värme som avges från jordskorpan, vanligen i form av hetvatten eller ånga, utom omgivningsvärme upptagen av markvärmepumpar. Geotermisk energiproduktion är differensen mellan entalpin för den fluid som produceras i produktionsborrhålet och den fluid som slutligt bortskaffas.

3.5.3.   SOLENERGI

Solenergi är ett produktaggregat som är lika med summan av solcellsenergi och solvärme.

3.5.3.1.   Solcellsenergi

Solljus som omvandlas till el i solceller som alstrar el när de belyses. All producerad el ska redovisas (även produktion i liten skala och anläggningar utanför nätet).

3.5.3.2.   Solvärme

Värme från solstrålning som utnyttjas för energiändamål. Detta omfattar t.ex. soldrivna termoelektriska anläggningar och aktiva system för produktion av tappvarmvatten eller för uppvärmning av byggnader. Energiproduktionen är den värme som är tillgänglig för värmeöverföringsmediet, dvs. inströmmande solenergi minus förluster i optik och solfångare. Solenergi som upptas av passiva system för uppvärmning, nedkylning och belysning av byggnader ska inte räknas med, utan endast solenergi i förbindelse med de aktiva systemen.

3.5.4.   TIDVATTENENERGI, VÅGENERGI, HAVSENERGI

Mekanisk energi från tidvattenrörelser, vågrörelser eller havsströmmar som används för elproduktion.

3.5.5.   VINDKRAFT

Vindens rörelseenergi som utnyttjas för elproduktion i vindturbiner. Vindkraft är ett produktaggregat som är lika med summan av landbaserad respektive havsbaserad vindkraft.

3.5.5.1.   Landbaserad vindkraft

Elproduktion med vindkraft på land (inklusive sjöar och andra vattendrag i inlandet).

3.5.5.2.   Havsbaserad vindkraft

Elproduktion till havs (eller t.ex. på konstgjorda öar). När det gäller vindkraft till havs utanför det berörda territoriets territorialvatten ska alla anläggningar belägna i ett lands exklusiva ekonomiska zon räknas med.

3.5.6.   INDUSTRIAVFALL (EJ FÖRNYBART)

Redovisa industriellt avfall som inte är förnybart och som förbränns direkt vid särskilda anläggningar för nyttiga energiändamål. Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet. Avfall som förbränns utan någon energiåtervinning ingår inte. Förnybart industriavfall ska redovisas i den kategori biobränsle som bäst motsvarar dem.

3.5.7.   KOMMUNALT AVFALL

Avfall från hushåll, sjukhus och tjänstesektorn (på det hela taget allt avfall som liknar hushållsavfall) som förbränns direkt vid särskilda anläggningar för nyttiga energiändamål. Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet. Avfall som förbränns utan någon energiåtervinning ingår inte. Kommunalt avfall är ett produktaggregat som är lika med summan av förnybart kommunalt avfall och icke förnybart kommunalt avfall.

3.5.7.1.   Förnybart kommunalt avfall

Den andel kommunalt avfall som är av biologiskt ursprung.

3.5.7.2.   Ej förnybart kommunalt avfall

Den andel kommunalt avfall som är av icke-biologiskt ursprung.

3.5.8.   BIOBRÄNSLEN

Biobränslen är ett produktaggregat som är lika med summan av fasta biobränslen, biogas och flytande biobränslen. Biobränslen som används för andra syften än energi ingår inte i energistatistiken (t.ex. virke som används för byggverksamhet eller till möbler, biosmörjmedel som används som smörjmedel för motorer och biobitumen som används som vägbeläggning).

3.5.8.1.   Fasta biobränslen

Omfattar fast organiskt, icke-fossilt material av biologiskt ursprung (även kallat biomassa) som kan användas som bränsle för produktion av värme eller el. Fasta biobränslen är ett produktaggregat som är lika med summan av träkol, brännved, virkesavfall och biprodukter, svartlut, bagass, animaliskt avfall, annat vegetabiliskt material och växtavfall samt förnybart industriavfall.

3.5.8.1.1.   Träkol

Träkol är ett bränsle som framställts från fasta biobränslen – den fasta återstoden av destruktiv destillation och pyrolys av trä och annat vegetabiliskt material.

3.5.8.1.2.   Brännved, virkesavfall och biprodukter

Brännved (i form av stockar, kvistar, pelletar eller flis) från naturskogar, brukade skogar eller enstaka träd. Här ingår virkesavfall som används som bränsle och där den ursprungliga virkessammansättningen är bevarad, liksom träpelletar. Träkol och svartlut omfattas inte. Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet.

3.5.8.1.2.1.   Träpelletar

Träpelletar är en cylinderformad produkt som formats genom sammanpressning av virkesavfall.

3.5.8.1.3.   Svartlut

Energi från alkalisk avlut som erhålls från kokarna vid framställningen av sulfat eller sodamassa för papperstillverkning. Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet.

3.5.8.1.4.   Bagass

Bränsle som erhålls från de fibrer som återstår vid extraktion av saft vid bearbetning av sockerrör. Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet.

3.5.8.1.5.   Animaliskt avfall

Energi från djurspillning samt kött- och fiskrester som i torkad form används direkt som bränsle. Avfall som används i anläggningar för anaerob jäsning ingår inte. Gasformiga bränslen från sådana anläggningar ingår i kategorin Biogas. Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet.

3.5.8.1.6.   Annat vegetabiliskt material och växtavfall

Biobränslen som inte redovisas någon annanstans; här ingår strå, grönsaksskal, jordnötsskal, beskärningsrester, olivrestprodukter och annat avfall som härrör från skötsel, beskärning och bearbetning av växter. Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet.

3.5.8.1.7.   Förnybart industriavfall

Fast förnybart industriavfall som förbränns direkt vid särskilda anläggningar för nyttiga energiändamål (t.ex. – men inte uteslutande – naturgummiinnehållet i kasserade däck eller naturfiberinnehållet i textilavfall – från avfallskategorierna 07.3 respektive 07.6 i förordning (EG) nr 2150/2002 om avfallsstatistik). Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet.

3.5.8.2.   Biogas

Gas bestående främst av metan och koldioxid som uppkommer genom anaerob nedbrytning av biomassa eller genom termiska processer för omvandling av biomassa, däribland biomassa i avfall. Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet. Biogas är ett produktaggregat som är lika med summan av deponigas, rötslamsgas, annan biogas från anaerob nedbrytning och biogas från termiska processer.

3.5.8.2.1.   Deponigas

Biogas som uppkommer genom anaerob nedbrytning av avfall i deponier.

3.5.8.2.2.   Rötslamsgas

Biogas som uppkommer genom anaerob jäsning av rötslam.

3.5.8.2.3.   Annan biogas från anaerob nedbrytning

Biogas som uppkommer genom anaerob jäsning av animalisk suspension och avfall i slakthus, bryggerier och annan livsmedelsindustri.

3.5.8.2.4.   Biogas från termiska processer

Biogas som framställs genom termiska processer för omvandling av biomassa (förgasning eller pyrolys).

3.5.8.3.   Flytande biobränslen

I denna kategori ingår samtliga flytande bränslen av naturligt ursprung (t.ex. framställt från biomassa och/eller biologiskt nedbrytbart avfall), som lämpar sig för blandning med eller som ersättning för flytande bränslen av fossilt ursprung. De mängder flytande biobränslen som redovisas i denna kategori ska avse mängden rent biobränsle som inte blandats med fossila bränslen. När det gäller import och export av flytande biobränslen avses endast handel med mängder som inte har blandats med transportbränslen (dvs. i ren form); handel med flytande biobränslen som blandats med transportbränslen ska redovisas i kategorin för oljeprodukter. Här ska endast flytande biobränslen som används för energiändamål redovisas – antingen de förbränns direkt eller blandas med fossila bränslen. Flytande biobränslen är ett produktaggregat som är lika med summan av biobensin, biodiesel, biofotogen och andra flytande biobränslen.

3.5.8.3.1.   Biobensin

Flytande biobränslen som lämpar sig för blandning med eller som ersättning för motorbensin av fossilt ursprung.

3.5.8.3.1.1.   Bioetanol

Etanol som en del av biobensin.

3.5.8.3.2.   Biodiesel

Flytande biobränslen som lämpar sig för blandning med eller som ersättning för gasolja/dieselolja av fossilt ursprung.

3.5.8.3.3.   Biofotogen

Flytande biobränslen som lämpar sig för blandning med eller som ersättning för flygfotogen av fossilt ursprung.

3.5.8.3.4.   Andra flytande biobränslen

Flytande biobränslen som inte ingår i någon av de tidigare kategorierna.

3.5.9.   OMGIVNINGSVÄRME

Värmeenergi med lämplig temperatur utvinns (upptas) med hjälp av värmepumpar som behöver el eller annan hjälpenergi för att fungera. Denna värmeenergi kan lagras i omgivningsluften, under den fasta jordytan eller i ytvatten. De redovisade värdena ska tas fram med samma metod som används för att redovisa värmeenergi som utvinns med värmepumpar i enlighet med direktiv 2009/28/EG, men alla värmepumpar ska ingå oberoende av prestanda.

”BILAGA B

ÅRLIG ENERGISTATISTIK

I denna bilaga beskrivs omfattning, enheter, rapporteringsperiod, frekvens, tidsfrister och former för översändning för den årliga insamlingen av energistatistik.

Följande bestämmelser gäller all uppgiftsinsamling som behandlas i denna bilaga:

| a) | Rapporteringsperiod: Rapporteringsperioden för de uppgifter som lämnas in ska vara ett kalenderår (1 januari–31 december), med början referensåret 2017. |
| --- | --- |

a)

Rapporteringsperiod: Rapporteringsperioden för de uppgifter som lämnas in ska vara ett kalenderår (1 januari–31 december), med början referensåret 2017.

| b) | Frekvens: Uppgifterna ska redovisas årligen. |
| --- | --- |

b)

Frekvens: Uppgifterna ska redovisas årligen.

| c) | Tidsfrist för översändning av uppgifter: Uppgifterna ska översändas senast den 30 november året efter det år uppgifterna avser. |
| --- | --- |

c)

Tidsfrist för översändning av uppgifter: Uppgifterna ska översändas senast den 30 november året efter det år uppgifterna avser.

| d) | Översändningsformat: Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat. |
| --- | --- |

d)

Översändningsformat: Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat.

| e) | Överföringsmetod: Uppgifterna ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till Eurostats dataportal. |
| --- | --- |

e)

Överföringsmetod: Uppgifterna ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till Eurostats dataportal.

Förklaringarna i bilaga A av termer gäller även för de termer som inte uttryckligen förklaras i denna bilaga.

1.   FASTA FOSSILA BRÄNSLEN OCH TILLVERKADE GASER

1.1.   Aktuella energiprodukter

Om inte annat anges är denna uppgiftsinsamling tillämplig på samtliga energiprodukter som förtecknas i kapitel 3.1 i bilaga A – KOL (Fasta fossila bränslen och tillverkade gaser).

1.2.   Förteckning över aggregat

Följande förteckning över aggregat ska redovisas för alla energiprodukter i föregående avsnitt, om inte annat anges:

1.2.1.   TILLFÖRSEL

1.2.1.1.   Produktion

1.2.1.1.1.   Produktion under jord

Tillämpligt endast för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol och lignit.

1.2.1.1.2.   Produktion ovan jord

Tillämpligt endast för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol och lignit.

1.2.1.2.   Tillförsel från andra källor

Denna rubrik består av två delar:

| — | Tillvaratagna suspensioner, kross och andra lågvärdiga kolprodukter som inte kan klassificeras efter typ av kol. Här ingår kol som återvinns från avfallshögar och andra avfallsbehållare. |
| --- | --- |

—

Tillvaratagna suspensioner, kross och andra lågvärdiga kolprodukter som inte kan klassificeras efter typ av kol. Här ingår kol som återvinns från avfallshögar och andra avfallsbehållare.

| — | Tillförsel från andra källor. |
| --- | --- |

—

Tillförsel från andra källor.

1.2.1.3.   Tillförsel från andra källor: från oljeprodukter

Ej tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol, lignit, torv samt oljeskiffer och oljesand.

1.2.1.4.   Tillförsel från andra källor: från naturgas

Ej tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol, lignit, torv samt oljeskiffer och oljesand.

1.2.1.5.   Tillförsel från andra källor: från förnybara källor

Ej tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol, lignit, torv samt oljeskiffer och oljesand.

1.2.1.6.   Import

1.2.1.7.   Export

1.2.1.8.   Internationell bunkring

1.2.1.9.   Lagerförändringar

1.2.2.   OMVANDLINGSSEKTORN

1.2.2.1.   Huvudverksamhetsproducenter – enbart el

1.2.2.2.   Huvudverksamhetsproducenter – kraftvärmeenheter

1.2.2.3.   Huvudverksamhetsproducenter – enbart värme

1.2.2.4.   Egenproducenter – enbart el

1.2.2.5.   Egenproducenter – kraftvärmeenheter

1.2.2.6.   Egenproducenter – enbart värme

1.2.2.7.   Patentbränsleanläggningar

1.2.2.8.   Koksugnar

1.2.2.9.   Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar

1.2.2.10.   Gasverk

1.2.2.11.   Masugnar

1.2.2.12.   Kolförvätskning

1.2.2.13.   För blandad naturgas

1.2.2.14.   Ej redovisat på annat håll – Omvandling

1.2.3.   ENERGISEKTORN

1.2.3.1.   El-, kraftvärme- och värmeverk

1.2.3.2.   Kolgruvor

1.2.3.3.   Patentbränsleanläggningar

1.2.3.4.   Koksugnar

1.2.3.5.   Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar

1.2.3.6.   Gasverk

1.2.3.7.   Masugnar

1.2.3.8.   Petroleumraffinaderier

1.2.3.9.   Kolförvätskning

1.2.3.10.   Ej redovisat på annat håll – Energi

1.2.4.   DISTRIBUTIONSFÖRLUSTER

Distributionsförluster omfattar även fackling av tillverkade gaser.

1.2.5.   ANNAN ANVÄNDNING ÄN FÖR ENERGI

1.2.5.1.   Industri-, omvandlings- och energisektorerna

Annan användning än för energi i alla delar av industri-, omvandlings- och energisektorerna, t.ex. kol som används för tillverkning av metanol eller ammoniak.

1.2.5.1.1.   Kemisk och petrokemisk industri

Huvudgrupperna 20 och 21 i Nace Rev. 2; annan användning av kol än för energi omfattar användning som insatsvara för tillverkning av gödselmedel eller som råmaterial för andra petrokemiska produkter.

1.2.5.2.   Transportsektorn

Annan användning än för energi i alla delar av transportsektorn.

1.2.5.3.   Andra sektorer

Annan användning än för energi inom Företagstjänster och offentliga tjänster, Hushåll, Jordbruk och Ej redovisat på annat håll – Annat.

1.2.6.   SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – INDUSTRISEKTORN

1.2.6.1.   Järn och stål

1.2.6.2.   Kemisk och petrokemisk industri

1.2.6.3.   Andra metaller än järn

1.2.6.4.   Icke-metalliska mineraliska produkter

1.2.6.5.   Transportmedel

1.2.6.6.   Maskiner

1.2.6.7.   Utvinning och stenbrytning

1.2.6.8.   Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

1.2.6.9.   Massa, papper och förlagsverksamhet

1.2.6.10.   Trävarutillverkning

1.2.6.11.   Byggverksamhet

1.2.6.12.   Textil och läder

1.2.6.13.   Ej redovisat på annat håll – Industri

1.2.7.   SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – TRANSPORTSEKTORN

1.2.7.1.   Järnväg

1.2.7.2.   Inhemsk sjöfart

1.2.7.3.   Ej redovisat på annat håll – Transport

1.2.8.   SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – ANDRA SEKTORER

1.2.8.1.   Företagstjänster och offentliga tjänster

1.2.8.2.   Hushåll

1.2.8.2.1.   Hushåll: Rumsuppvärmning

1.2.8.2.2.   Hushåll: Rumskylning

1.2.8.2.3.   Hushåll: Vattenuppvärmning

1.2.8.2.4.   Hushåll: Matlagning

1.2.8.2.5.   Hushåll: Annan slutanvändning

1.2.8.3.   Jordbruk och skogsbruk

1.2.8.4.   Fiske

1.2.8.5.   Ej redovisat på annat håll – Annat

1.2.9.   IMPORT EFTER URSPRUNGSLAND OCH EXPORT EFTER BESTÄMMELSELAND

Import ska redovisas efter ursprungsland och export efter bestämmelseland. Tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol, lignit, patentbränsle, koksugnskoks, stenkolstjära, brunkolsbriketter, torv, torvprodukter samt oljeskiffer och oljesand.

1.2.10.   VÄRMEVÄRDEN

Tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol, lignit, patentbränsle, koksugnskoks, gaskoks, stenkolstjära, brunkolsbriketter, torv, torvprodukter samt oljeskiffer och oljesand.

Både brutto- och nettovärmevärden ska redovisas för följande aggregat:

1.2.10.1.   Produktion

1.2.10.2.   Import

1.2.10.3.   Export

1.2.10.4.   Använt i koksugnar

1.2.10.5.   Använt i masugnar

1.2.10.6.   Använt för huvudverksamhetsproducenter – enbart el, enbart värme samt kraftvärmeenheter

1.2.10.7.   Använt i industrin

1.2.10.8.   Använt på annat sätt

1.3.   Måttenheter

Redovisade mängder ska anges i kt (kiloton), utom för tillverkade gaser (gasverksgas, koksugnsgas, masugnsgas och andra återvunna gaser), där den redovisade mängden ska anges i enheten TJ baserat på bruttovärmevärde.

Värmevärden ska anges i MJ/t (megajoule per ton).

1.4.   Avvikelser och undantag

Ej tillämpligt.

2.   NATURGAS

2.1.   Aktuella energiprodukter

I det här kapitlet behandlas redovisningen av naturgas.

2.2.   Förteckning över aggregat

Följande aggregat ska lämnas för naturgas:

2.2.1.   TILLFÖRSELSEKTORN

Mängder i tillförselsektorn ska redovisas uttryckt i volym- och energienheter, inklusive brutto- och nettovärmevärde.

2.2.1.1.   Inhemsk produktion

Här ingår produktion till havs.

2.2.1.1.1.   Associerad gas

Naturgas som produceras tillsammans med råolja.

2.2.1.1.2.   Icke-associerad gas

Naturgas med ursprung i fält som producerar endast gasformiga kolväten.

2.2.1.1.3.   Gruvgas

Metan som produceras i kolgruvor eller från kolflötser, förs upp till ytan i rör och förbrukas vid gruvorna eller leds i rörsystem till konsumenterna.

2.2.1.2.   Tillförsel från andra källor

2.2.1.2.1.   Tillförsel från andra källor: Olje- och petroleumprodukter

2.2.1.2.2.   Tillförsel från andra källor: Kol

2.2.1.2.3.   Tillförsel från andra källor: Förnybara bränslen

2.2.1.3.   Import

2.2.1.4.   Export

2.2.1.5.   Internationell bunkring

2.2.1.6.   Lagerförändringar

2.2.1.7.   Inhemsk bruttoförbrukning

2.2.1.8.   Återvinningsbar gas

Ingående och utgående lager ska redovisas separat som lager på det nationella territoriet respektive lager som förvaras utomlands. Med lager avses volymer av gas som finns tillgänglig för leverans under vilken inmatnings-/utmatningscykel som helst. Här ingår återvinningsbar naturgas som lagras i särskilda anläggningar (uttömda gas- eller oljefält, akviferer, salthåligheter, blandade bergrum eller annat) samt lagring av kondenserad naturgas. Buffertgas ska inte medräknas. Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här.

2.2.1.9.   Utsläppt gas

Volym gas som släpps ut i luften vid produktionsstället eller gasbehandlingsanläggningen. Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här.

2.2.1.10.   Facklad gas

Volym gas som förbränns (facklas) vid produktionsstället eller gasbehandlingsanläggningen. Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här.

2.2.2.   OMVANDLINGSSEKTORN

2.2.2.1.   Huvudverksamhetsproducenter – enbart el

2.2.2.2.   Egenproducenter – enbart el

2.2.2.3.   Huvudverksamhetsproducenter – kraftvärmeenheter

2.2.2.4.   Egenproducenter – kraftvärmeenheter

2.2.2.5.   Huvudverksamhetsproducenter – enbart värme

2.2.2.6.   Egenproducenter – enbart värme

2.2.2.7.   Gasverk

2.2.2.8.   Koksugnar

2.2.2.9.   Masugnar

2.2.2.10.   Gaskondensering

2.2.2.11.   Ospecificerat – Omvandling

2.2.3.   ENERGISEKTORN

2.2.3.1.   Kolgruvor

2.2.3.2.   Olje- och gasutvinning

2.2.3.3.   Insatsvaror till oljeraffinaderier

2.2.3.4.   Koksugnar

2.2.3.5.   Masugnar

2.2.3.6.   Gasverk

2.2.3.7.   El-, kraftvärme- och värmeverk

2.2.3.8.   Förvätskning (LNG) eller förgasning

2.2.3.9.   Gaskondensering

2.2.3.10.   Ej redovisat på annat håll – Energi

2.2.4.   DISTRIBUTIONSFÖRLUSTER

2.2.5.   TRANSPORTSEKTORN

Slutlig energiförbrukning och Slutlig förbrukning för annat än energi ska redovisas separat för följande aggregat.

2.2.5.1.   Väg

2.2.5.2.   Transport i rörsystem

2.2.5.3.   Ej redovisat på annat håll – Transport

2.2.6.   INDUSTRISEKTORN

Slutlig energiförbrukning och Slutlig förbrukning för annat än energi ska redovisas separat för följande aggregat.

2.2.6.1.   Järn och stål

2.2.6.2.   Kemisk och petrokemisk industri

2.2.6.3.   Andra metaller än järn

2.2.6.4.   Icke-metalliska mineraliska produkter

2.2.6.5.   Transportmedel

2.2.6.6.   Maskiner

2.2.6.7.   Utvinning och stenbrytning

2.2.6.8.   Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

2.2.6.9.   Massa, papper och förlagsverksamhet

2.2.6.10.   Trävarutillverkning

2.2.6.11.   Byggverksamhet

2.2.6.12.   Textil och läder

2.2.6.13.   Ej redovisat på annat håll – Industri

2.2.7.   ANDRA SEKTORER

Slutlig energiförbrukning och Slutlig förbrukning för annat än energi ska redovisas separat för följande aggregat.

2.2.7.1.   Företagstjänster och offentliga tjänster

2.2.7.2.   Hushåll

2.2.7.2.1.   Hushåll: Rumsuppvärmning

2.2.7.2.2.   Hushåll: Rumskylning

2.2.7.2.3.   Hushåll: Vattenuppvärmning

2.2.7.2.4.   Hushåll: Matlagning

2.2.7.2.5.   Hushåll: Annan slutanvändning

2.2.7.3.   Jordbruk och skogsbruk

2.2.7.4.   Fiske

2.2.7.5.   Ej redovisat på annat håll – Annat

2.2.8.   IMPORT EFTER URSPRUNGSLAND OCH EXPORT EFTER BESTÄMMELSELAND

Här ska både den totala mängden naturgas och andel därav som utgörs av LNG redovisas efter ursprungsland för import och efter bestämmelseland för export.

2.2.9.   GASLAGRINGSKAPACITET

Ska redovisas separat som lageranläggningar för gas i gasform och LNG-terminaler (som ska delas upp ytterligare i importterminaler för LNG respektive exportterminaler för LNG).

2.2.9.1.   Namn

Namn på den plats där lageranläggningen eller LNG-terminalen är belägen.

2.2.9.2.   Typ (endast för lageranläggningar för gas i gasform)

Typ av lagring, såsom uttömt gasfält, akvifer, saltgruva e.d.

2.2.9.3.   Effektiv kapacitet

För lageranläggningar för gas i gasform: total gaslagringskapacitet minus buffertgas. Buffertgasen är den totala volym gas som krävs som stadigvarande mängd i systemet för att upprätthålla ett adekvat underjordiskt lagringstryck och en adekvat leveranstakt under hela utmatningscykeln.

För LNG-terminaler: total gaslagringskapacitet uttryckt i gas i gasform-ekvivalent.

2.2.9.4.   Topputmatning

Högsta takt i vilken gas kan matas ut från det aktuella lagret, vilket motsvarar den maximala uttagskapaciteten.

2.2.9.5.   Återförgasnings- eller förvätskningskapacitet (endast för LNG-terminaler)

Här ska återförgasningskapaciteten redovisas för importterminalerna och förvätskningskapaciteten för exportterminalerna.

2.3.   Måttenheter

Mängden naturgas ska redovisas efter energiinnehåll, dvs. i TJ, enligt bruttovärmevärdet. Om fysisk volym avses är enheten 106 m3 under normalt tryck och normal temperatur (15 °C, 101 325 Pa).

Värmevärden ska anges i kJ/m3, under normalt tryck och normal temperatur (15 °C, 101 325 Pa).

Effektiv kapacitet ska anges i 106 m3, under normalt tryck och normal temperatur (15 °C, 101 325 Pa).

Topputmatning, återförgasnings- och förvätskningskapacitet ska anges i 106 m3/dag, under normalt tryck och normal temperatur (15 °C, 101 325 Pa).

3.   EL OCH VÄRME

3.1.   Aktuella energiprodukter

Detta kapitel omfattar värme och el.

3.2.   Förteckning över aggregat

Följande förteckning över aggregat ska redovisas för värme och el om inte annat anges.

3.2.1.   EL- OCH VÄRMEPRODUKTION

Följande särskilda definitioner gäller för aggregaten för el och värme i detta kapitel:

—   
  bruttoelproduktion
  : summan av elektrisk energi från alla aktuella produktionsenheter (inklusive pumpad lagring) uppmätt vid huvudgeneratorernas uttagsterminaler.

—   
  bruttovärmeproduktion
  : den totala värme som produceras av anläggningen, inklusive den värme som används av anläggningens hjälputrustning som drivs med en het fluid (uppvärmning av utrymmen, av flytande bränsle e.d.) och förluster i anläggningens eller nätets värmeväxlare samt värme från kemiska processer som används som en primär energiform.

—   
  nettoelproduktion
  : bruttoelproduktionen minus den elektriska energi som absorberas av generatorernas hjälputrustning och förluster i huvudgeneratorernas transformatorer.

—   
  nettovärmeproduktion
  : den värme som levereras till distributionssystemet, uppmätt som utgående och återvändande flöden.

Aggregaten 3.2.1.1–3.2.1.11 ska redovisas separat för huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter. Under dessa två typer ska brutto- och nettoproduktion av el och värme redovisas separat för enbart el, för enbart värme och för kraftvärmeenheter där så är tillämpligt.

3.2.1.1.   Kärnkraft

3.2.1.2.   Vattenkraft (endast tillämpligt på el)

3.2.1.3.   Jordvärme

3.2.1.4.   Solenergi

3.2.1.5.   Tidvattenenergi, vågenergi, havsenergi (endast tillämpligt på el)

3.2.1.6.   Vindkraft (endast tillämpligt på el)

3.2.1.7.   Förbränningsbara bränslen

Bränslen som kan antändas eller brinna, dvs. reagera med syre och orsaka en avsevärd temperaturökning, som förbränns direkt för produktion av el och/eller värme.

3.2.1.8.   Värmepumpar (endast tillämpligt på värme)

3.2.1.9.   Elektriska ångpannor (endast tillämpligt på värme)

3.2.1.10.   Värme från kemiska processer

Värme med ursprung i processer utan tillförsel av energi, såsom kemiska reaktioner. Här ingår inte spillvärme från energidrivna processer, vilket ska redovisas som värme producerat med det aktuella bränslet.

3.2.1.11.   Andra källor

3.2.2.   TILLFÖRSEL

För 3.2.2.1 och 3.2.2.2. ska mängderna överensstämma med de värden som redovisats för aggregaten 3.2.1.1–3.2.1.11.

3.2.2.1.   Total bruttoproduktion

3.2.2.2   Total nettoproduktion

3.2.2.3.   Import

Mängden el betraktas som importerad eller exporterad när den har passerat landets politiska gränser, oavsett om tullklarering ägt rum eller ej. Om el transiteras genom ett land ska mängden redovisas både som import och export.

3.2.2.4.   Export

Se förklaringen under punkt 3.2.2.3, ”Import”.

3.2.2.5.   Använt för värmepumpar (endast tillämpligt på el)

3.2.2.6.   Använt för elektriska ångpannor (endast tillämpligt på el)

3.2.2.7.   Använt för pumpad lagring – rena pumpkraftverk (endast tillämpligt på el)

3.2.2.8.   Använt för pumpad lagring – kombinerade vattenkraftverk (endast tillämpligt på el)

3.2.2.9.   Använt för elproduktion (endast tillämpligt på värme)

3.2.3.   DISTRIBUTIONSFÖRLUSTER

För el inkluderas förluster i transformatorer som inte betraktas som integrerade delar av kraftverken.

3.2.4.   SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – TRANSPORTSEKTORN

Slutlig energiförbrukning och Slutlig förbrukning för annat än energi ska redovisas separat för följande aggregat.

3.2.4.1.   Järnväg

3.2.4.2.   Transport i rörsystem

3.2.4.3.   Väg

3.2.4.4.   Ej redovisat på annat håll – Transport

3.2.5.   SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – ANDRA SEKTORER

3.2.5.1.   Företagstjänster och offentliga tjänster

3.2.5.2.   Hushåll

3.2.5.2.1.   Hushåll: Rumsuppvärmning

3.2.5.2.2.   Hushåll: Rumskylning

3.2.5.2.3.   Hushåll: Vattenuppvärmning

3.2.5.2.4.   Hushåll: Matlagning

3.2.5.2.5.   Belysning och apparater

3.2.5.2.6.   Hushåll: Annan slutanvändning

3.2.5.3.   Jordbruk och skogsbruk

3.2.5.4.   Fiske

3.2.5.5.   Ej redovisat på annat håll – Annat

3.2.6.   ENERGISEKTORN

Här ingår inte anläggningens egenförbrukning, energi som används för pumpad lagring, värmepumpar och elektriska ångpannor.

3.2.6.1.   Kolgruvor

3.2.6.2.   Olje- och gasutvinning

3.2.6.3.   Patentbränsleanläggningar

3.2.6.4.   Koksugnar

3.2.6.5.   Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar

3.2.6.6.   Gasverk

3.2.6.7.   Masugnar

3.2.6.8.   Petroleumraffinaderier

3.2.6.9.   Kärnteknisk industri

3.2.6.10.   Kolförvätskningsanläggningar

3.2.6.11.   Förvätsknings- (LNG-)/återförgasningsanläggningar

3.2.6.12.   Förgasningsanläggningar (biogas)

3.2.6.13.   Gaskondensering

3.2.6.14.   Träkolsproduktionsanläggningar

3.2.6.15.   Ej redovisat på annat håll – Energi

3.2.7.   INDUSTRISEKTORN

3.2.7.1.   Järn och stål

3.2.7.2.   Kemisk och petrokemisk industri

3.2.7.3.   Andra metaller än järn

3.2.7.4.   Icke-metalliska mineraliska produkter

3.2.7.5.   Transportmedel

3.2.7.6.   Maskiner

3.2.7.7.   Utvinning och stenbrytning

3.2.7.8.   Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

3.2.7.9.   Massa, papper och förlagsverksamhet

3.2.7.10.   Trävarutillverkning

3.2.7.11.   Byggverksamhet

3.2.7.12.   Textil och läder

3.2.7.13.   Ej redovisat på annat håll – Industri

3.2.8.   EGENPRODUCENTERS NETTOPRODUKTION

Egenproducenters nettoelproduktion och nettovärmeproduktion ska redovisas separat för endast el, endast värme och för kraftvärmeenheter inom följande anläggningar eller verksamheter:

3.2.8.1.   Energisektorn: Kolgruvor

3.2.8.2.   Energisektorn: Olje- och gasutvinning

3.2.8.3.   Energisektorn: Patentbränsleanläggningar

3.2.8.4.   Energisektorn: Koksugnar

3.2.8.5.   Energisektorn: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar

3.2.8.6.   Energisektorn: Gasverk

3.2.8.7.   Energisektorn: Masugnar

3.2.8.8.   Energisektorn: Petroleumraffinaderier

3.2.8.9.   Energisektorn: Kolförvätskningsanläggningar

3.2.8.10.   Energisektorn: Förvätsknings- (LNG-)/återförgasningsanläggningar

3.2.8.11.   Energisektorn: Förgasningsanläggningar (biogas)

3.2.8.12.   Energisektorn: Gaskondensering

3.2.8.13.   Energisektorn: Träkolsproduktionsanläggningar

3.2.8.14.   Energisektorn: Ej redovisat på annat håll – Energi

3.2.8.15.   Industrisektorn: Järn och stål

3.2.8.16.   Industrisektorn: Kemisk och petrokemisk industri

3.2.8.17.   Industrisektorn: Andra metaller än järn

3.2.8.18.   Industrisektorn: Icke-metalliska mineraliska produkter

3.2.8.19.   Industrisektorn: Transportmedel

3.2.8.20.   Industrisektorn: Maskiner

3.2.8.21.   Industrisektorn: Utvinning och stenbrytning

3.2.8.22.   Industrisektorn: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

3.2.8.23.   Industrisektorn: Massa, papper och förlagsverksamhet

3.2.8.24.   Industrisektorn: Trävarutillverkning

3.2.8.25.   Industrisektorn: Byggverksamhet

3.2.8.26.   Industrisektorn: Textil och läder

3.2.8.27.   Industrisektorn: Ej redovisat på annat håll – Industri

3.2.8.28.   Transportsektorn: Järnväg

3.2.8.29.   Transportsektorn: Transport i rörsystem

3.2.8.30.   Transportsektorn: Väg

3.2.8.31.   Transportsektorn: Ej redovisat på annat håll – Transport

3.2.8.32.   Andra sektorer: Hushåll

3.2.8.32.   Andra sektorer: Företagstjänster och offentliga tjänster

3.2.8.32.   Andra sektorer: Jordbruk och skogsbruk

3.2.8.32.   Andra sektorer: Fiske

3.2.8.32.   Andra sektorer: Ej redovisat på annat håll – Annat

3.2.9.   BRUTTOPRODUKTION AV EL OCH VÄRME FRÅN FÖRBRÄNNINGSBARA BRÄNSLEN

Bruttomängden producerad el, såld värme och använda bränslemängder, inklusive motsvarande total energi från de bränslen som förtecknas nedan ska redovisas separat för huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter. Under dessa två producenttyper ska denna el- och värmeproduktion redovisas separat för enbart el, för enbart värme och för kraftvärmeenheter där så är tillämpligt.

3.2.9.1.   Antracit

3.2.9.2.   Kokskol

3.2.9.3.   Annat bituminöst kol

3.2.9.4.   Subbituminöst kol

3.2.9.5.   Lignit

3.2.9.6.   Torv

3.2.9.7.   Patentbränsle

3.2.9.8.   Koksugnskoks

3.2.9.9.   Gaskoks

3.2.9.10.   Stenkolstjära

3.2.9.11.   Brunkolsbriketter

3.2.9.12.   Gasverksgas

3.2.9.13.   Koksugnsgas

3.2.9.14.   Masugnsgas

3.2.9.15.   Andra återvunna gaser

3.2.9.16.   Torvprodukter

3.2.9.17.   Oljeskiffer och oljesand

3.2.9.18.   Råolja

3.2.9.19.   NGL

3.2.9.20.   Raffinaderigas

3.2.9.21.   LPG

3.2.9.22.   Nafta

3.2.9.23.   Jetbränsle av fotogentyp (flygfotogen)

3.2.9.24.   Annan fotogen

3.2.9.25.   Gasolja/dieselolja

3.2.9.26.   Eldningsolja

3.2.9.27.   Bitumen

3.2.9.28.   Petroleumkoks

3.2.9.29.   Andra oljeprodukter

3.2.9.30.   Naturgas

3.2.9.31.   Industriavfall

3.2.9.32.   Förnybart kommunalt avfall

3.2.9.33.   Ej förnybart kommunalt avfall

3.2.9.34.   Fasta biobränslen

3.2.9.35.   Biogas

3.2.9.36.   Biodiesel

3.2.9.37.   Biobensin

3.2.9.38.   Andra flytande biobränslen

3.2.10.   STÖRSTA NETTOELKAPACITET

Kapaciteten ska redovisas per den 31 december det år uppgifterna avser. Här ingår elkapaciteten för både enbart el och kraftvärmeenheter. Största nettoelkapacitet ska redovisas för både huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter: Största nettoelkapacitet är summan av den största nettokapaciteten för alla elverk individuellt under en viss driftsperiod. Driftsperioden anses i förevarande syfte vara kontinuerlig drift, i praktiken 15 timmar om dygnet eller mer. Största nettokapacitet är den största effekt som kan antas vara enbart aktiv effekt och som kan levereras kontinuerligt med alla anläggningar i drift vid anslutningspunkten till nätet.

3.2.10.1.   Kärnkraft

3.2.10.2.   Rena vattenkraftverk

3.2.10.3.   Kombinerade vattenkraftverk

3.2.10.4.   Rena pumpkraftverk

3.2.10.5.   Jordvärme

3.2.10.6.   Solcellsenergi

3.2.10.7.   Solvärme

3.2.10.8.   Tidvattenenergi, vågenergi, havsenergi

3.2.10.9.   Vindkraft

3.2.10.10.   Förbränningsbara bränslen

3.2.10.10.1.   Produktionstyp: Ånga

3.2.10.10.2.   Produktionstyp: Inre förbränning

3.2.10.10.3.   Produktionstyp: Gasturbin

3.2.10.10.4.   Produktionstyp: Kombinerad cykel

3.2.10.10.5.   Produktionstyp: Annan

3.2.10.11.   Andra källor

3.2.11.   STÖRSTA NETTOELKAPACITET FÖR FÖRBRÄNNINGSBARA BRÄNSLEN

Största nettoelkapacitet för förbränningsbara bränslen ska redovisas för både huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter, separat för varje typ av anläggning med ett eller flera bränslen som anges nedan. System för flera bränslen innefattar endast enheter som kan bränna mer än en bränsletyp kontinuerligt. Anläggningar med separata enheter som använder olika bränslen ska delas upp på lämpliga individuella bränslekategorier. Uppgift om vilken typ av bränsle som används som primärt respektive alternativt bränsle ska anges för alla anläggningar med flera bränslen.

3.2.11.1.   Eldade med ett bränsle (för alla kategorier av primärbränslen)

3.2.11.2.   Flera bränslen, fasta och flytande

3.2.11.3.   Flera bränslen, fasta och naturgas

3.2.11.4.   Flera bränslen, flytande och naturgas

3.2.11.5.   Flera bränslen, fasta, flytande och naturgas

3.3.   Måttenheter

El ska redovisas i GWh (gigawattimmar), värme i TJ (terajoule) och kapacitet i MW (megawatt).

Om andra bränslen behöver redovisas ska redovisningen av dessa bränslen göras med de enheter som fastställs i det relevanta kapitlet i denna bilaga.

4.   OLJE- OCH PETROLEUMPRODUKTER

4.1.   Aktuella energiprodukter

Om inte annat anges är denna uppgiftsinsamling tillämplig på samtliga energiprodukter som förtecknas i kapitel 3.4 i bilaga A – OLJA (råolja och petroleumprodukter).

4.2.   Förteckning över aggregat

Följande förteckning över aggregat ska redovisas för alla energiprodukter i föregående avsnitt, om inte annat anges.

4.2.1.   TILLFÖRSEL AV RÅOLJA, NGL, INSATSVAROR TILL RAFFINADERIER, TILLSATSER OCH ANDRA KOLVÄTEN

Följande aggregat ska redovisas för råolja, NGL, insatsvaror till raffinaderier, tillsatser/oxygenater, biobränslen i tillsatser/oxygenater samt andra kolväten:

4.2.1.1.   Inhemsk produktion

Ej tillämpligt för insatsvaror till raffinaderier och biobränslen.

4.2.1.2.   Tillförsel från andra källor:

Ej tillämpligt för råolja, NGL och insatsvaror till raffinaderier.

4.2.1.2.1.   Tillförsel från andra källor: från kol

4.2.1.2.2.   Tillförsel från andra källor: från naturgas

4.2.1.2.3.   Tillförsel från andra källor: från förnybara källor

4.2.1.3.   Återflöden från petrokemisk industri

Endast tillämpligt för insatsvaror till raffinaderier.

4.2.1.4.   Överförda produkter

Endast tillämpligt för insatsvaror till raffinaderier.

4.2.1.5.   Import

Här ingår mängden råolja och produkter som importeras eller exporteras enligt behandlingsavtal (dvs. uppdragsraffinering). Råolja och NGL ska redovisas efter det första ursprungslandet, medan insatsvaror till raffinaderier och färdiga produkter ska redovisas efter det sista avsändningslandet. Här ingår alla gasvätskor (t.ex. LPG) som tillvaratas under återförgasning av importerat naturgaskondensat och petroleumprodukter som importeras eller exporteras direkt av den petrokemiska industrin. Anm.: Handel med biobränslen som inte har blandats med transportbränslen (dvs. i ren form) ska inte redovisas här. Återexport av olja som importerats för behandling inom tullager ska inkluderas som export av en produkt från behandlingslandet till det slutliga bestämmelselandet.

4.2.1.6.   Export

Anmärkningen om import (4.2.1.5.) gäller även för export.

4.2.1.7.   Direktförbrukning

4.2.1.8.   Lagerförändringar

4.2.1.9.   Observerad insats i raffinaderier

Uppmätta mängder som insats i raffinaderier

4.2.1.10.   Raffinaderiförluster

Differensen mellan Observerad insats i raffinaderier och Bruttoraffinaderiproduktion. Förluster kan uppstå under destillationsprocesserna på grund av avdunstning. Redovisade förluster är positiva. Volymen kan öka, men inte massan.

4.2.1.11.   Ingående lager totalt på det nationella territoriet

4.2.1.12.   Utgående lager totalt på det nationella territoriet

4.2.1.13.   Nettovärmevärde

4.2.1.13.1.   Produktion (ej tillämpligt för insatsvaror till raffinaderier och Biobränslen i Tillsatser/Oxygenater)

4.2.1.13.2.   Import (ej tillämpligt för Biobränslen i Tillsatser/Oxygenater)

4.2.1.13.3.   Export (ej tillämpligt för Biobränslen i Tillsatser/Oxygenater)

4.2.1.13.4.   Övergripande medelvärde

4.2.2.   TILLFÖRSEL AV OLJEPRODUKTER

Nedanstående aggregat gäller för färdiga produkter (raffinaderigas, etan, LPG, nafta, motorbensin och andelen biobensin därav, flygbensin, jetbränsle av bensintyp, jetbränsle av fotogentyp och andelen biofotogen därav, annan fotogen, gasolja/dieselolja, lågsvavlig och högsvavlig eldningsolja, lacknafta och industribensin, smörjmedel, bitumen, paraffinvaxer, petroleumkoks samt andra produkter). Råolja och NGL som förbränns direkt ska inkluderas i tillförsel av färdiga produkter och överföringar mellan produkter.

4.2.2.1.   Tillförsel av primärprodukter

4.2.2.2.   Bruttoraffinaderiproduktion

4.2.2.3.   Återvunna produkter

4.2.2.4.   Raffinaderibränsle (petroleumraffinaderier)

Bränslen som förbrukas vid raffinaderiproduktion av el och värme för försäljning ska också ingå i denna kategori.

4.2.2.4.1.   Använt i rena elenheter/elverk

4.2.2.4.2.   Använt i kraftvärmeenheter

4.2.2.4.3.   Använt i rena värmeenheter/värmeverk

4.2.2.5.   Import

Anmärkningen om import (4.2.1.5.) gäller.

4.2.2.6.   Export

Anmärkningen om import (4.2.1.5.) gäller.

4.2.2.7.   Internationell bunkring

4.2.2.8.   Överföring mellan produkter

4.2.2.9.   Överförda produkter

4.2.2.10.   Lagerförändringar

4.2.2.11.   Ingående lager

4.2.2.12.   Utgående lager

4.2.2.13.   Huvudverksamhetsproducenters lagerförändringar

Förändringar av lager som hålls av allmänna verk och inte ingår i lager och lagerförändringar som redovisas på annat håll. Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal.

4.2.2.14.   Medelvärden för nettovärmevärde

4.2.3.   TILLFÖRSEL TILL DEN PETROKEMISKA INDUSTRIN

Observerad tillförsel av färdiga petroleumprodukter från primära källor (t.ex. raffinaderier eller blandningsanläggningar) till den inhemska marknaden.

4.2.3.1.   Bruttotillförsel till den petrokemiska industrin

4.2.3.2.   Energiförbrukning i den petrokemiska industrin

Mängden olja som förbrukas som bränsle för petrokemiska processer såsom ångkrackning.

4.2.3.3.   Annan användning än för energi i den petrokemiska industrin

Mängden olja som används i den petrokemiska industrin för produktion av eten, propen, buten, syntetisk gas, aromater, butadien och andra kolvätebaserade råmaterial i processer som ångkrackning, aromatprocesser och ångreformering. Här ingår inte mängden olja som används som bränsle.

4.2.3.4.   Återflöden från petrokemisk industri till raffinaderier

4.2.4.   OMVANDLINGSSEKTORN

Såväl mängderna för energianvändning som för annan användning än för energi ska redovisas.

4.2.4.1.   Huvudverksamhetsproducenter – enbart el

4.2.4.2.   Egenproducenter – enbart el

4.2.4.3.   Huvudverksamhetsproducenter – kraftvärmeenheter

4.2.4.4.   Egenproducenter – kraftvärmeenheter

4.2.4.5.   Huvudverksamhetsproducenter – enbart värme

4.2.4.6.   Egenproducenter – enbart värme

4.2.4.7.   Gasverk/förgasningsanläggningar

4.2.4.8.   Blandad naturgas

4.2.4.9.   Koksugnar

4.2.4.10.   Masugnar

4.2.4.11.   Petrokemisk industri

4.2.4.12.   Patentbränsleanläggningar

4.2.4.13.   Ej redovisat på annat håll – Omvandling

4.2.5.   ENERGISEKTORN

Såväl mängderna för energianvändning som för annan användning än för energi ska redovisas.

4.2.5.1.   Kolgruvor

4.2.5.2.   Olje- och gasutvinning

4.2.5.3.   Koksugnar

4.2.5.4.   Masugnar

4.2.5.5.   Gasverk

4.2.5.6.   El-, kraftvärme- och värmeverks egenförbrukning

4.2.5.7.   Ej redovisat på annat håll – Energi

4.2.6.   DISTRIBUTIONSFÖRLUSTER

Såväl mängderna för energianvändning som för annan användning än för energi ska redovisas.

4.2.7.   SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – INDUSTRISEKTORN

Såväl mängderna för energianvändning som för annan användning än för energi ska redovisas.

4.2.7.1.   Järn och stål

4.2.7.2.   Kemisk och petrokemisk industri

4.2.7.3.   Andra metaller än järn

4.2.7.4.   Icke-metalliska mineraliska produkter

4.2.7.5.   Transportmedel

4.2.7.6.   Maskiner

4.2.7.7.   Utvinning och stenbrytning

4.2.7.8.   Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

4.2.7.9.   Massa, papper och förlagsverksamhet

4.2.7.10.   Trävarutillverkning

4.2.7.11.   Byggverksamhet

4.2.7.12.   Textil och läder

4.2.7.13.   Ej redovisat på annat håll – Industri

4.2.8.   SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – TRANSPORTSEKTORN

Såväl mängderna för energianvändning som för annan användning än för energi ska redovisas.

4.2.8.1.   Internationell luftfart

4.2.8.2.   Inhemsk luftfart

4.2.8.3.   Väg

4.2.8.4.   Järnväg

4.2.8.5.   Inhemsk sjöfart

4.2.8.6.   Transport i rörsystem

4.2.8.7.   Ej redovisat på annat håll – Transport

4.2.9.   SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – ANDRA SEKTORER

Såväl mängderna för energianvändning som för annan användning än för energi ska redovisas.

4.2.9.1.   Företagstjänster och offentliga tjänster

4.2.9.2.   Hushåll

4.2.9.2.1.   Hushåll: Rumsuppvärmning

4.2.9.2.2.   Hushåll: Rumskylning

4.2.9.2.3.   Hushåll: Vattenuppvärmning

4.2.9.2.4.   Hushåll: Matlagning

4.2.9.2.5.   Hushåll: Annan slutanvändning

4.2.9.3.   Jordbruk och skogsbruk

4.2.9.4.   Fiske

4.2.9.5.   Ej redovisat på annat håll – Annat

4.2.10.   IMPORT EFTER URSPRUNGSLAND OCH EXPORT EFTER BESTÄMMELSELAND

Import ska redovisas efter ursprungsland och export efter bestämmelseland. Anmärkningen om import (4.2.1.5.) gäller.

4.2.11.   RAFFINADERIKAPACITET

Redovisa landets totala raffinaderikapacitet och årskapaciteten fördelad på raffinaderier i tusen ton per år. Följande uppgifter ska lämnas in:

4.2.11.1.   Namn/Ort

4.2.11.2.   Atmosfärisk destillation

4.2.11.3.   Vakuumdestillation

4.2.11.4.   Krackning (termisk)

4.2.11.4.1.   Varav viskositetsreduktion (visbreaking)

4.2.11.4.2.   Varav koksning

4.2.11.5.   Krackning (katalytisk)

4.2.11.5.1.   Varav fluidiserad katalytisk krackning

4.2.11.5.2.   Varav hydrokrackning

4.2.11.6.   Reformering

4.2.11.7.   Avsvavling

4.2.11.8.   Alkylering, polymerisering, isomerisering

4.2.11.9.   Företring

4.3.   Måttenheter

Redovisade mängder ska anges i kt (kiloton). Värmevärden ska anges i MJ/t (megajoule per ton).

4.4.   Undantag

Cypern har undantag från kravet att redovisa aggregaten i avsnitt 4.2.9 (Slutlig energiförbrukning – Andra sektorer); endast de totala värdena behöver uppges. Cypern har undantag från kravet att redovisa annan användning än för energi i avsnitten 4.2.4 (Omvandlingssektorn), 4.2.5 (Energisektorn), 4.2.7 (Industrisektorn), 4.2.7.2 (Industrisektorn – Kemisk och petrokemisk industri), 4.2.8 (Transportsektorn) och 4.2.9 (Andra sektorer).

5.   FÖRNYBAR ENERGI OCH ENERGI FRÅN AVFALL

5.1.   Aktuella energiprodukter

Om inte annat anges är denna uppgiftsinsamling tillämplig på samtliga energiprodukter som förtecknas i kapitel 3.5 i bilaga A – FÖRNYBAR ENERGI OCH AVFALL. Endast mängden bränslen som används för energiändamål (t.ex. el- och värmeproduktion, förbränning med energiåtervinning, som används i mobila motorer för transport och i stationära motorer) ska redovisas. Den bränslemängd som används för andra ändamål än för energi ska inte redovisas (t.ex. virke för byggverksamhet eller till möbler, biosmörjmedel som används som smörjmedel och biobitumen för vägbeläggning). Inte heller passiv värmeenergi ska redovisas (t.ex. uppvärmning av byggnader med passiv solvärme).

5.2.   Förteckning över aggregat

Om inte annat anges ska följande förteckning över aggregat redovisas för alla energiprodukter i föregående avsnitt. Omgivningsvärme (värmepumpar) ska redovisas endast för följande sektorer: Omvandlingssektorn (endast för aggregat som avser såld värme), Energisektorn (endast totalt, inga underkategorier), Industri totalt (endast totalt, inga underkategorier), Företagstjänster och offentliga tjänster, Hushåll samt Ej redovisat på annat håll – Annat.

5.2.1.   BRUTTOPRODUKTION AV EL OCH VÄRME

Definitionerna i kapitel 3.2.1 är tillämpliga. Aggregaten 5.2.1.1–5.2.1.18 ska redovisas separat för huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter. Under dessa två typer ska bruttoproduktionen av el och värme redovisas separat för enbart el, för enbart värme och för kraftvärmeenheter där så är tillämpligt.

5.2.1.1.   Rena vattenkraftverk (endast tillämpligt på el)

5.2.1.2.   Kombinerade vattenkraftverk (endast tillämpligt på el)

5.2.1.3.   Rena pumpkraftverk (endast tillämpligt på el)

5.2.1.4.   Jordvärme

5.2.1.5.   Solcellsenergi (endast tillämpligt på el)

5.2.1.6.   Solvärme

5.2.1.7.   Tidvattenenergi, vågenergi, havsenergi (endast tillämpligt på el)

5.2.1.8.   Vindkraft (endast tillämpligt på el)

5.2.1.9.   Landbaserad vindkraft

5.2.1.10.   Havsbaserad vindkraft

5.2.1.11.   Förnybart kommunalt avfall

5.2.1.12.   Ej förnybart kommunalt avfall

5.2.1.13.   Fasta biobränslen

5.2.1.14.   Biogas

5.2.1.15.   Biodiesel

5.2.1.16.   Biobensin

5.2.1.17.   Andra flytande biobränslen

5.2.1.18.   Värmepumpar (endast tillämpligt på värme)

5.2.2.   TILLFÖRSEL

5.2.2.1.   Produktion

5.2.2.2.   Import

5.2.2.3.   Export

5.2.2.4.   Lagerförändringar

5.2.3.   OMVANDLINGSSEKTORN

5.2.3.1.   Huvudverksamhetsproducenter – enbart el

5.2.3.2.   Huvudverksamhetsproducenter – kraftvärmeenheter

5.2.3.3.   Huvudverksamhetsproducenter – enbart värme

5.2.3.4.   Egenproducenter – enbart el

5.2.3.5.   Egenproducenter – kraftvärmeenheter

5.2.3.6.   Egenproducenter – enbart värme

5.2.3.7.   Patentbränsleanläggningar

5.2.3.8.   Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar

5.2.3.9.   Gasverk

5.2.3.10.   Masugnar

5.2.3.11.   Blandningsanläggningar för naturgas

5.2.3.12.   Blandning med motorbensin/diesel/fotogen

5.2.3.13.   Träkolsproduktionsanläggningar

5.2.3.14.   Ej redovisat på annat håll – Omvandling

5.2.4.   ENERGISEKTORN

5.2.4.1.   Förgasningsanläggningar (biogas)

5.2.4.2.   El-, kraftvärme- och värmeverk

5.2.4.3.   Kolgruvor

5.2.4.4.   Patentbränsleanläggningar

5.2.4.5.   Koksugnar

5.2.4.6.   Petroleumraffinaderier

5.2.4.7.   Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar

5.2.4.8.   Gasverk

5.2.4.9.   Masugnar

5.2.4.10.   Träkolsproduktionsanläggningar

5.2.4.11.   Ej redovisat på annat håll – Energi

5.2.5.   DISTRIBUTIONSFÖRLUSTER

5.2.6.   SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – INDUSTRISEKTORN

5.2.6.1.   Järn och stål

5.2.6.2.   Kemisk och petrokemisk industri

5.2.6.3.   Andra metaller än järn

5.2.6.4.   Icke-metalliska mineraliska produkter

5.2.6.5.   Transportmedel

5.2.6.6.   Maskiner

5.2.6.7.   Utvinning och stenbrytning

5.2.6.8.   Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

5.2.6.9.   Massa, papper och förlagsverksamhet

5.2.6.10.   Trävarutillverkning

5.2.6.11.   Byggverksamhet

5.2.6.12.   Textil och läder

5.2.6.13.   Ej redovisat på annat håll – Industri

5.2.7.   SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – TRANSPORTSEKTORN

5.2.7.1.   Järnväg

5.2.7.2.   Väg

5.2.7.3.   Inhemsk sjöfart

5.2.7.4.   Ej redovisat på annat håll – Transport

5.2.8.   SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – ANDRA SEKTORER

5.2.8.1.   Företagstjänster och offentliga tjänster

5.2.8.2.   Hushåll

5.2.8.2.1.   Hushåll: Rumsuppvärmning

5.2.8.2.2.   Hushåll: Rumskylning

5.2.8.2.3.   Hushåll: Vattenuppvärmning

5.2.8.2.4.   Hushåll: Matlagning

5.2.8.2.5.   Hushåll: Annan slutanvändning

5.2.8.3.   Jordbruk och skogsbruk

5.2.8.4.   Fiske

5.2.8.5.   Ej redovisat på annat håll – Annat

5.2.9.   STÖRSTA NETTOELKAPACITET

Kapaciteten ska redovisas per den 31 december det år uppgifterna avser. Här ingår elkapaciteten för både enbart el och kraftvärmeenheter. Största nettoelkapacitet är summan av den största nettokapaciteten för alla elverk individuellt under en viss driftsperiod. Driftsperioden anses i förevarande syfte vara kontinuerlig drift, i praktiken 15 timmar om dygnet eller mer. Största nettokapacitet är den största effekt som kan antas vara enbart aktiv effekt och som kan levereras kontinuerligt med alla anläggningar i drift vid anslutningspunkten till nätet.

5.2.9.1.   Rena vattenkraftverk

5.2.9.2.   Kombinerade vattenkraftverk

5.2.9.3.   Rena pumpkraftverk

5.2.9.4.   Jordvärme

5.2.9.5.   Solcellsenergi

5.2.9.6.   Solvärme

5.2.9.7.   Tidvattenenergi, vågenergi, havsenergi

5.2.9.8.   Landbaserad vindkraft

5.2.9.9.   Havsbaserad vindkraft

5.2.9.10.   Industriavfall

5.2.9.11.   Kommunalt avfall

5.2.9.12.   Fasta biobränslen

5.2.9.13.   Biogas

5.2.9.14.   Biodiesel

5.2.9.15.   Biobensin

5.2.9.16.   Andra flytande biobränslen

5.2.10.   TEKNISKA EGENSKAPER

5.2.10.1.   Solfångare, yta

Total yta installerade solfångare ska redovisas. Den yta som avses är solfångare som används för produktion av solvärme, medan ytan av solfångare som inte används för att generera el inte ska redovisas här (solcellsenergi och koncentrerad solenergi). Ytan av alla solfångare – solfångare med eller utan glas, plana solfångare och vakuumrörsolfångare med en vätska eller luft som energibärare – ska tas med.

5.2.10.2.   Produktionskapacitet för biobensin

5.2.10.3.   Produktionskapacitet för biodiesel

5.2.10.4.   Produktionskapacitet för biofotogen

5.2.10.5.   Produktionskapacitet för andra flytande biobränslen

5.2.10.6.   Medelvärde för nettovärmevärde – biobensin

5.2.10.7.   Medelvärde för nettovärmevärde – bioetanol

5.2.10.8.   Medelvärde för nettovärmevärde – biodiesel

5.2.10.9.   Medelvärde för nettovärmevärde – biofotogen

5.2.10.10.   Medelvärde för nettovärmevärde – andra flytande biobränslen

5.2.10.11.   Medelvärde för nettovärmevärde – träkol

5.2.11.   PRODUKTION AV FASTA BIOBRÄNSLEN OCH BIOGAS

Den totala produktionen av fasta biobränslen (utom träkol) ska delas upp på följande bränslen:

5.2.11.1.   Brännved, virkesavfall och biprodukter

5.2.11.1.1.   Träpelletar som en del av Brännved, virkesavfall och biprodukter

5.2.11.2.   Svartlut

5.2.11.3.   Bagass

5.2.11.4.   Animaliskt avfall

5.2.11.5.   Annat vegetabiliskt material och växtavfall

5.2.11.6.   Förnybart industriavfall

Den totala produktionen av biogas ska delas upp på följande produktionsmetoder:

5.2.11.7.   Biogas från anaerob jäsning: deponigas

5.2.11.8.   Biogas från anaerob jäsning: rötslamsgas

5.2.11.9.   Biogas från anaerob jäsning: annan biogas från anaerob jäsning

5.2.11.10.   Biogas från termiska processer

5.2.12.   IMPORT EFTER URSPRUNGSLAND OCH EXPORT EFTER BESTÄMMELSELAND

Import ska redovisas efter ursprungsland och export efter bestämmelseland. Gäller för biobensin, bioetanol, biofotogen, biodiesel, andra flytande biobränslen och träpelletar.

5.3.   Måttenheter

El ska redovisas i GWh (gigawattimmar), värme i TJ (terajoule) och elkapacitet i MW (megawatt)

Redovisade mängder ska anges i TJ (terajoule) enligt nettovärmevärde, utom träkol, biobensin, bioetanol, biofotogen, biodiesel och andra flytande biobränslen som ska redovisas i kt (kiloton).

Värmevärden ska anges i MJ/t (megajoule per ton).

Ytan för solfångare ska redovisas i 1 000 m2.

Produktionskapaciteten ska anges i kt (kiloton) per år.

6.   ÅRLIG STATISTIK OM KÄRNENERGI

Följande uppgifter om civil användning av kärnenergi ska lämnas:

6.1.   Förteckning över aggregat

6.1.1.   ANRIKNINGSKAPACITET

Den årliga separationskapaciteten vid anrikningsanläggningar i drift (isotopseparation av uran).

6.1.2.   PRODUKTIONSKAPACITET FÖR FÄRSKA BRÄNSLEELEMENT

Den årliga produktionskapaciteten vid bränslefabriker. MOX-bränslefabriker ingår inte.

6.1.3.   PRODUKTIONSKAPACITETEN VID MOX-BRÄNSLEFABRIKER

Den årliga produktionskapaciteten vid MOX-bränslefabriker. MOX-bränsle består av en blandning av plutonium och uran (blandoxidbränsle).

6.1.4   PRODUKTION AV FÄRSKA BRÄNSLEELEMENT

Produktion av färdiga färska bränsleelement i kärnbränslefabriker. Stavar eller andra delprodukter ingår inte. MOX-bränslefabriker ingår inte heller.

6.1.5.   PRODUKTION AV MOX-BRÄNSLEELEMENT

Produktion av färdiga färska bränsleelement i MOX-bränslefabriker. Stavar eller andra delprodukter ingår inte.

6.1.6.   PRODUKTION AV KÄRNVÄRME

Den samlade mängden värme som genererats av kärnreaktorer för elproduktion eller andra tillämpningar.

6.1.7.   GENOMSNITTLIG ÅRLIG UTBRÄNNING AV SLUTGILTIGT UTTAGNA BESTRÅLADE BRÄNSLEELEMENT

Beräknat genomsnitt för utbränningen av bränsleelement som slutgiltigt har tagits ut ur kärnreaktorerna under det aktuella referensåret. Bränsleelement som tas ut tillfälligt och sannolikt kommer att sättas in igen ingår inte.

6.1.8.   PRODUKTION AV URAN OCH PLUTONIUM VID UPPARBETNINGSANLÄGGNINGAR

Uran och plutonium som under referensåret framställts vid upparbetningsanläggningar.

6.1.9.   UPPARBETNINGSANLÄGGNINGARNAS KAPACITET (URAN OCH PLUTONIUM)

Årlig upparbetningskapacitet för uran och plutonium.

6.2   Måttenheter

| tSWU (ton separationsenheter) för 6.1.1. |
| --- |

tSWU (ton separationsenheter) för 6.1.1.

| tHM (ton tungmetall) för 6.1.4, 6.1.5 och 6.1.8. |
| --- |

tHM (ton tungmetall) för 6.1.4, 6.1.5 och 6.1.8.

| tHM (ton tungmetall) per år för 6.1.2, 6.1.3 och 6.1.9. |
| --- |

tHM (ton tungmetall) per år för 6.1.2, 6.1.3 och 6.1.9.

| TJ (terajoule) för 6.1.6. |
| --- |

TJ (terajoule) för 6.1.6.

| GWd/tHM (gigawattdag per ton tungmetall) för 6.1.7. |
| --- |

GWd/tHM (gigawattdag per ton tungmetall) för 6.1.7.

”BILAGA C

MÅNATLIG ENERGISTATISTIK

I denna bilaga beskrivs omfattning, enheter, rapporteringsperiod, frekvens, tidsfrist och former för översändning för månatlig insamling av energistatistik.

Förklaringarna i bilaga A av termer gäller även för de termer som inte uttryckligen förklaras i denna bilaga.

Följande bestämmelser gäller all uppgiftsinsamling som behandlas i denna bilaga:

| a) | Rapporteringsperiod: Rapporteringsperioden för de uppgifter som lämnas in ska vara en kalendermånad. |
| --- | --- |

a)

Rapporteringsperiod: Rapporteringsperioden för de uppgifter som lämnas in ska vara en kalendermånad.

| b) | Frekvens: Uppgifterna ska redovisas varje månad. |
| --- | --- |

b)

Frekvens: Uppgifterna ska redovisas varje månad.

| c) | Översändningsformat: Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat. |
| --- | --- |

c)

Översändningsformat: Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat.

| d) | Överföringsmetod: Uppgifterna ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till Eurostats dataportal. |
| --- | --- |

d)

Överföringsmetod: Uppgifterna ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till Eurostats dataportal.

1.   FASTA BRÄNSLEN

1.1.   Aktuella energiprodukter

I det här kapitlet behandlas redovisningen av följande:

| 1.1.1. | Stenkol |
| --- | --- |

1.1.1.

Stenkol

| 1.1.2. | Brunkol |
| --- | --- |

1.1.2.

Brunkol

| 1.1.3. | Torv |
| --- | --- |

1.1.3.

Torv

| 1.1.4. | Oljeskiffer och oljesand |
| --- | --- |

1.1.4.

Oljeskiffer och oljesand

| 1.1.5. | Koksugnskoks |
| --- | --- |

1.1.5.

Koksugnskoks

1.2.   Förteckning över aggregat

1.2.1.   Följande aggregat ska lämnas för stenkol:

| 1.2.1.1. | Produktion |
| --- | --- |

1.2.1.1.

Produktion

| 1.2.1.2. | Tillvaratagna produkter |
| --- | --- |

1.2.1.2.

Tillvaratagna produkter

| 1.2.1.3. | Import |
| --- | --- |

1.2.1.3.

Import

| 1.2.1.4. | Import från länder utanför EU |
| --- | --- |

1.2.1.4.

Import från länder utanför EU

| 1.2.1.5. | Export |
| --- | --- |

1.2.1.5.

Export

| 1.2.1.6. | Ingående lager totalt på det nationella territoriet
  Detta är de mängder som innehas av gruvor, importörer och förbrukare som importerar direkt. |
| --- | --- |

1.2.1.6.

Ingående lager totalt på det nationella territoriet

Detta är de mängder som innehas av gruvor, importörer och förbrukare som importerar direkt.

| 1.2.1.7. | Utgående lager totalt på det nationella territoriet
  Detta är de mängder som innehas av gruvor, importörer och förbrukare som importerar direkt. |
| --- | --- |

1.2.1.7.

Utgående lager totalt på det nationella territoriet

Detta är de mängder som innehas av gruvor, importörer och förbrukare som importerar direkt.

| 1.2.1.8. | Leveranser till huvudverksamhetsproducenter |
| --- | --- |

1.2.1.8.

Leveranser till huvudverksamhetsproducenter

| 1.2.1.9. | Leveranser till koksverk |
| --- | --- |

1.2.1.9.

Leveranser till koksverk

| 1.2.1.10. | Leveranser till hela industrin |
| --- | --- |

1.2.1.10.

Leveranser till hela industrin

| 1.2.1.11. | Leveranser till järn- och stålindustrin |
| --- | --- |

1.2.1.11.

Leveranser till järn- och stålindustrin

| 1.2.1.12. | Andra leveranser (tjänster, hushåll osv.). Mängden stenkol som levereras till sektorer som inte anges särskilt eller som inte ingår i omvandling, energi, industri eller transport. |
| --- | --- |

1.2.1.12.

Andra leveranser (tjänster, hushåll osv.). Mängden stenkol som levereras till sektorer som inte anges särskilt eller som inte ingår i omvandling, energi, industri eller transport.

1.2.2.   Följande aggregat ska redovisas för brunkol, torv samt oljeskiffer och oljesand:

| 1.2.2.1. | Produktion |
| --- | --- |

1.2.2.1.

Produktion

| 1.2.2.2. | Import |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Import

| 1.2.2.3. | Export |
| --- | --- |

1.2.2.3.

Export

| 1.2.2.4. | Ingående lager totalt på det nationella territoriet
  Detta är de mängder som innehas av gruvor, importörer och förbrukare som importerar direkt. |
| --- | --- |

1.2.2.4.

Ingående lager totalt på det nationella territoriet

Detta är de mängder som innehas av gruvor, importörer och förbrukare som importerar direkt.

| 1.2.2.5. | Utgående lager totalt på det nationella territoriet
  Detta är de mängder som innehas av gruvor, importörer och förbrukare som importerar direkt. |
| --- | --- |

1.2.2.5.

Utgående lager totalt på det nationella territoriet

Detta är de mängder som innehas av gruvor, importörer och förbrukare som importerar direkt.

| 1.2.2.6. | För torv kan lagerförändringar redovisas i stället för ingående och utgående lager totalt. |
| --- | --- |

1.2.2.6.

För torv kan lagerförändringar redovisas i stället för ingående och utgående lager totalt.

| 1.2.2.7. | Leveranser till huvudverksamhetsproducenter |
| --- | --- |

1.2.2.7.

Leveranser till huvudverksamhetsproducenter

1.2.3.   Följande aggregat ska lämnas för koksugnskoks:

| 1.2.3.1. | Produktion |
| --- | --- |

1.2.3.1.

Produktion

| 1.2.3.3. | Import |
| --- | --- |

1.2.3.3.

Import

| 1.2.3.4. | Import från länder utanför EU |
| --- | --- |

1.2.3.4.

Import från länder utanför EU

| 1.2.3.5. | Export |
| --- | --- |

1.2.3.5.

Export

| 1.2.3.6. | Ingående lager totalt på det nationella territoriet
  Detta är de mängder som innehas av producenter, importörer och förbrukare som importerar direkt. |
| --- | --- |

1.2.3.6.

Ingående lager totalt på det nationella territoriet

Detta är de mängder som innehas av producenter, importörer och förbrukare som importerar direkt.

| 1.2.3.7. | Utgående lager totalt på det nationella territoriet
  Detta är de mängder som innehas av producenter, importörer och förbrukare som importerar direkt. |
| --- | --- |

1.2.3.7.

Utgående lager totalt på det nationella territoriet

Detta är de mängder som innehas av producenter, importörer och förbrukare som importerar direkt.

| 1.2.3.8. | Leveranser till järn- och stålindustrin |
| --- | --- |

1.2.3.8.

Leveranser till järn- och stålindustrin

1.3.   Måttenheter

Redovisade mängder ska anges i kt (kiloton).

1.4.   Tidsfrist för översändning av uppgifter

Inom tre kalendermånader efter rapporteringsmånaden.

2.   EL

2.1.   Aktuella energiprodukter

I det här kapitlet behandlas redovisningen av el.

2.2.   Förteckning över aggregat

Följande aggregat ska lämnas för el:

2.2.1.   Nettoelproduktion från kärnkraftverk

2.2.2.   Nettoelproduktion från konventionella värmekraftverk med hjälp av kol

2.2.3.   Nettoelproduktion från konventionella värmekraftverk med hjälp av olja

2.2.4.   Nettoelproduktion från konventionella värmekraftverk med hjälp av gas

2.2.5.   Nettoelproduktion från konventionella värmekraftverk med hjälp av förbränningsbara förnybara bränslen (t.ex. fasta biobränslen, biogas, flytande biobränslen och förnybart kommunalt avfall)

2.2.6.   Nettoelproduktion från konventionella värmekraftverk med hjälp av andra förbränningsbara bränslen som inte är förnybara (t.ex. ej förnybart industriavfall och ej förnybart kommunalt avfall)

2.2.7.   Nettoelproduktion från rena vattenkraftverk

2.2.8.   Nettoelproduktion från kombinerade vattenkraftverk

2.2.9.   Nettoelproduktion från rena pumpkraftverk

2.2.10.   Nettoelproduktion från vindkraftverk på land

2.2.11.   Nettoelproduktion från vindkraftverk till havs

2.2.12.   Nettoelproduktion från solcellsanläggningar

2.2.13.   Nettoelproduktion från solvärmeanläggningar

2.2.14.   Nettoelproduktion från geotermisk elproduktion

2.2.15.   Nettoelproduktion från andra förnybara källor (t.ex. tidvattenenergi, vågenergi, havsenergi och andra icke förbränningsbara förnybara bränslen)

2.2.16.   Nettoelproduktion av ospecificerat ursprung

2.2.17.   Import

2.2.17.1.   Varav från EU-länder

2.2.18.   Export

2.2.18.1.   Varav till EU-länder

2.2.19.   El använd för pumpkraftverk

2.3.   Måttenheter

Redovisade mängder ska anges i GWh (gigawattimmar).

2.4.   Tidsfrist för översändning av uppgifter

Inom tre kalendermånader efter rapporteringsmånaden.

3.   OLJE- OCH PETROLEUMPRODUKTER

3.1.   Aktuella energiprodukter

Om inte annat anges är denna uppgiftsinsamling tillämplig på samtliga energiprodukter som förtecknas i kapitel 3.4 i bilaga A – OLJA (råolja och petroleumprodukter).

Kategorin ”Andra produkter” omfattar både mängder som uppfyller definitionen i kapitel 3.4 i bilaga A och dessutom mängden lacknafta och industribensin, smörjmedel, bitumen och paraffinvaxer, så dessa produkter ska inte redovisas separat.

3.2.   Förteckning över aggregat

Följande aggregat ska redovisas för alla energiprodukter i föregående avsnitt, om inte annat anges:

3.2.1.   TILLFÖRSEL AV RÅOLJA, NGL, INSATSVAROR TILL RAFFINADERIER, TILLSATSER OCH ANDRA KOLVÄTEN

Följande aggregat ska redovisas för råolja, NGL, insatsvaror till raffinaderier, tillsatser/oxygenater, biobränslen samt andra kolväten:

3.2.1.1.   Inhemsk produktion (ej tillämpligt för insatsvaror till raffinaderier och biobränslen).

3.2.1.2.   Tillförsel från andra källor (ej tillämpligt för råolja, NGL och insatsvaror till raffinaderier)

3.2.1.3.   Återflöden

Färdiga eller halvfärdiga produkter som återvänder från slutförbrukarna till raffinaderierna för behandling, blandning eller försäljning. De är normalt biprodukter av petrokemisk tillverkning. Endast tillämpligt för insatsvaror till raffinaderier.

3.2.1.4.   Överförda produkter

Importerade petroleumprodukter som omklassificerats som insatsvaror för vidare behandling i raffinaderiet, utan leverans till slutförbrukarna. Endast tillämpligt för insatsvaror till raffinaderier.

3.2.1.5.   Import

3.2.1.6.   Export

Anmärkning för import och export: Här ingår mängden råolja och produkter som importeras eller exporteras enligt behandlingsavtal (dvs. uppdragsraffinering). Råolja och NGL ska redovisas efter det första ursprungslandet, medan insatsvaror till raffinaderier och färdiga produkter ska redovisas efter det sista avsändningslandet. Här ingår alla gasvätskor (t.ex. LPG) som tillvaratas under återförgasning av importerat naturgaskondensat och petroleumprodukter som importeras eller exporteras direkt av den petrokemiska industrin.

3.2.1.7.   Direktförbrukning

3.2.1.8.   Lagerförändringar

Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal.

3.2.1.9.   Observerad insats i raffinaderier

Detta är den totala mängden olja (inkl. andra kolväten och tillsatser) som observerats ha inträtt i raffinaderiprocessen (insats i raffinaderier).

3.2.1.10.   Raffinaderiförluster

Differensen mellan Observerad insats i raffinaderier och Bruttoraffinaderiproduktion. Förluster kan uppstå under destillationsprocesserna på grund av avdunstning. Redovisade förluster är positiva. Volymen kan öka, men inte massan.

3.2.2.   TILLFÖRSEL AV FÄRDIGA PRODUKTER

Följande aggregat ska redovisas för råolja, NGL, raffinaderigas, etan, LPG, nafta, biobensin, annan bensin än biobensin, flygbensin, jetbränsle av bensintyp, biofotogen, flygfotogen som inte är biofotogen, annan fotogen, biodiesel, gasolja/dieselolja som inte är biobränslen, lågsvavlig eldningsolja, högsvavlig eldningsolja, petroleumkoks samt för andra produkter:

3.2.2.1.   Tillförsel av primärprodukter

3.2.2.2.   Bruttoraffinaderiproduktion (ej tillämpligt för råolja och NGL)

3.2.2.3.   Återvunna produkter (ej tillämpligt för råolja och NGL)

3.2.2.4.   Raffinaderibränsle (ej tillämpligt för råolja och NGL)

Kapitel 2.3 i bilaga A Energisektorn – Petroleumraffinaderier; omfattar bränslen som förbrukas vid raffinaderiet för att producera el och värme för försäljning.

3.2.2.5.   Import (ej tillämpligt för råolja, NGL och raffinaderigas)

3.2.2.6.   Export (ej tillämpligt för råolja, NGL och raffinaderigas)

Anm.: Anmärkningen om import och export i avsnitt 3.2.1 gäller.

3.2.2.7.   Internationell bunkring (ej tillämpligt för råolja och NGL)

3.2.2.8.   Överföring mellan produkter

3.2.2.9.   Överförda produkter (ej tillämpligt för råolja och NGL)

3.2.2.10.   Lagerförändringar (ej tillämpligt för råolja, NGL och raffinaderigas)

Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal.

3.2.2.11.   Observerad inhemsk bruttotillförsel

Observerad tillförsel av färdiga petroleumprodukter från primära källor (t.ex. raffinaderier eller blandningsanläggningar) till den inhemska marknaden.

3.2.2.11.1.   Internationell luftfart (endast tillämpligt för flygbensin, jetbränsle av bensintyp, biofotogen och flygfotogen som inte är biofotogen)

3.2.2.11.2.   Huvudverksamhetsproducenters kraftverk

3.2.2.11.3.   Väg (endast tillämpligt för LPG)

3.2.2.11.4.   Inhemsk sjöfart och järnväg (endast tillämpligt för biodiesel och gasolja/dieselolja som inte är biobränslen)

3.2.2.12.   Petrokemisk industri

3.2.2.13.   Återflöden till raffinaderier (ej tillämpligt för råolja och NGL)

3.2.3.   IMPORT EFTER URSPRUNG – EXPORT EFTER DESTINATION

Import ska redovisas efter ursprungsland och export efter bestämmelseland. Anmärkningen om import och export i avsnitt 3.2.1 gäller.

3.2.4.   LAGER

Nedanstående ingående och utgående lager ska redovisas för alla energiprodukter (inkl. tillsatser/oxygenater) utom raffinaderigas:

3.2.4.1.   Lager på nationellt territorium

Lager på följande platser: raffinaderibehållare, bulkterminaler, tankar i rörsystem, pråmar och kustgående tankfartyg (när avgångs- och ankomsthamn ligger i samma land), tankfartyg i hamn i en medlemsstat (om deras last ska lossas i den hamnen), marinbunkring i inhemsk sjöfart. Här ingår inte lager av olja som förvaras i rörsystem, i järnvägstankvagnar, i tanklastbilar, i havsgående fartygsbunkring, på bensinstationer, i detaljhandeln och i bunkring till havs.

3.2.4.2.   Lager som innehas för andra länder enligt bilaterala avtal mellan regeringar

På nationellt territorium belägna lager som tillhör ett annat land och till vilka tillgången är garanterad enligt avtal mellan de berörda regeringarna.

3.2.4.3.   Lager med känd utländsk destination

Lager som inte ingår i punkt 3.2.4.2 på det nationella territoriet och som tillhör och är avsedda för ett annat land. Dessa lager kan finnas innanför eller utanför tullager.

3.2.4.4.   Andra lager som förvaras i tullager

Här ingår lager som inte inkluderats i punkt 3.2.4.2 eller 3.2.4.3 oavsett om de har tullklarerats eller ej.

3.2.4.5.   Storförbrukares lager

Här ingår lager som står under statlig kontroll. Denna definition inbegriper inte andra förbrukares lager.

3.2.4.6.   Lager ombord på inkommande havsfartyg i hamn eller på redden

Lager oavsett om de har tullklarerats eller ej. I denna kategori ingår inte lager ombord på fartyg på öppet hav.

Här ingår olja i kustgående tankfartyg, om både avgångs- och ankomsthamn ligger i samma land. För inkommande fartyg med mer än en lossningshamn redovisas endast den mängd som lossas i det uppgiftslämnande landet.

3.2.4.7.   Statliga lager på nationellt territorium

Här ingår icke-militära lager som förvaras på det nationella territoriet av staten, som ägs av staten eller som kontrolleras och förvaras uteslutande för beredskapsändamål.

Här ingår inte lager som innehas av statliga oljeföretag eller elbolag eller lager som innehas direkt av oljebolag för statens räkning.

3.2.4.8.   Lager som innehas av lagerorganisationer på nationellt territorium

Lager som innehas av både offentliga och privata sammanslutningar inrättade för att förvara lager uteslutande för beredskapsändamål.

Här ingår inte obligatoriska lager som innehas av privata företag.

3.2.4.9.   Alla andra lager som förvaras på nationellt territorium

Alla andra lager som uppfyller villkoren i punkt 3.2.4.1.

3.2.4.10.   Lager som förvaras utomlands enligt bilaterala avtal mellan regeringar

Lager som tillhör det uppgiftslämnande landet men som förvaras i ett annat land och till vilka tillgången är garanterad enligt avtal mellan de berörda regeringarna.

3.2.4.10.1   Varav: Statliga lager

3.2.4.10.2   Varav: Lagerorganisationers lager

3.2.4.10.3   Varav: Andra lager

3.2.4.11.   Lager som förvaras utomlands definitivt avsedda för import

Lager som inte ingår i kategori 10 och som tillhör det uppgiftslämnande landet men som förvaras i ett annat land i väntan på import dit.

3.2.4.12.   Andra lager i tullager

Andra lager på det nationella territoriet som inte ingår i ovanstående kategorier.

3.2.4.13.   Fyllnad i rörsystem

Olja (råolja och petroleumprodukter) som förekommer i rörsystem och som är nödvändig för att upprätthålla flödet i rörsystemen.

Dessutom ska en uppdelning av mängder efter land redovisas för

| 3.2.4.13.1 | utgående lager som innehas för andra länder enligt officiella avtal, uppdelat efter mottagarland, |
| --- | --- |

3.2.4.13.1

utgående lager som innehas för andra länder enligt officiella avtal, uppdelat efter mottagarland,

| 3.2.4.13.2 | utgående lager som innehas för andra länder enligt officiella avtal, varav i form av stock tickets, uppdelat efter mottagarland, |
| --- | --- |

3.2.4.13.2

utgående lager som innehas för andra länder enligt officiella avtal, varav i form av stock tickets, uppdelat efter mottagarland,

| 3.2.4.13.3 | utgående lager med känd utländsk destination, uppdelat efter mottagarland, |
| --- | --- |

3.2.4.13.3

utgående lager med känd utländsk destination, uppdelat efter mottagarland,

| 3.2.4.13.4 | utgående lager som förvaras utomlands enligt officiella avtal, efter plats, |
| --- | --- |

3.2.4.13.4

utgående lager som förvaras utomlands enligt officiella avtal, efter plats,

| 3.2.4.13.5 | utgående lager som förvaras utomlands enligt officiella avtal, varav i form av stock tickets, efter plats, |
| --- | --- |

3.2.4.13.5

utgående lager som förvaras utomlands enligt officiella avtal, varav i form av stock tickets, efter plats,

| 3.2.4.13.6. | utgående lager som förvaras utomlands definitivt avsedda för import till uppgiftslämnarens land, efter plats. |
| --- | --- |

3.2.4.13.6.

utgående lager som förvaras utomlands definitivt avsedda för import till uppgiftslämnarens land, efter plats.

Med ingående lager avses lager den sista dagen i månaden före rapporteringsmånaden. Med utgående lager avses lager den sista dagen i rapporteringsmånaden.

3.3.   Måttenheter

Redovisade mängder ska anges i kt (kiloton).

3.4.   Tidsfrist för översändning av uppgifter

Inom 55 dagar efter rapporteringsmånaden.

3.5.   Geografiska anmärkningar

Förtydligandena i kapitel 1 i bilaga A gäller med följande särskilda undantag, och uteslutande för statistisk rapportering: Schweiz omfattar Liechtenstein.

4.   NATURGAS

4.1.   Aktuella energiprodukter

I det här kapitlet behandlas redovisningen av naturgas.

4.2.   Förteckning över aggregat

Följande aggregat ska redovisas för naturgas:

4.2.1.   INHEMSK PRODUKTION

All torr, marknadsfärdig produktion inom de nationella gränserna, inklusive produktion till havs. Produktionen mäts efter rening och avskiljning av NGL och svavel. Här ingår inte utvinningsförluster eller volymer som återinsprutas, släpps ut eller facklas. Här ingår volymer som används i naturgasindustrin, i gasutvinning, rörsystem och behandlingsanläggningar.

4.2.2.   IMPORT (INKOMMANDE MÄNGD)

4.2.3.   EXPORT (UTGÅENDE MÄNGD)

Anmärkning för import och export: All naturgas som fysiskt passerat landets politiska gränser ska redovisas, oavsett om tullklarering har ägt rum eller ej. Detta gäller även naturgasmängder som transiteras genom landet, vilket innebär att de ska ingå i import och i export. Import av naturgaskondensat ska endast omfatta den torra, marknadsfärdiga ekvivalenten, inbegripet den mängd som används till egenförbrukning i återförgasningsprocessen. Den mängd som används till egenförbrukning vid återförgasning ska redovisas under Naturgasindustrins egenförbrukning och förluster (se 4.2.11). Alla gasvätskor (t.ex. LPG) som tillvaratas under återförgasning av importerad LNG ska redovisas under Tillförsel från andra källor under Andra kolväten i kapitel 3 i denna bilaga (OLJE- OCH PETROLEUMPRODUKTER).

4.2.4.   LAGERFÖRÄNDRINGAR

Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal.

4.2.5.   OBSERVERAD INHEMSK BRUTTOTILLFÖRSEL

Den här kategorin omfattar tillförsel av marknadsfärdig gas till den inhemska marknaden, inklusive gas som gasindustrin förbrukar för uppvärmning och drift av utrustning (dvs. förbrukning vid gasutvinning, i rörsystem och i behandlingsanläggningar); här ska även överförings- och distributionsförluster ingå.

4.2.6.   INGÅENDE LAGER SOM FÖRVARAS PÅ NATIONELLT TERRITORIUM

4.2.8.   UTGÅENDE LAGER SOM FÖRVARAS PÅ NATIONELLT TERRITORIUM

4.2.9.   INGÅENDE LAGER SOM FÖRVARAS UTOMLANDS

4.2.10.   UTGÅENDE LAGER SOM FÖRVARAS UTOMLANDS

Anmärkning för lager: omfattar såväl gas i gasform som i kondenserad form.

4.2.11.   NATURGASINDUSTRINS EGENFÖRBRUKNING OCH FÖRLUSTER

Gasindustrins egenförbrukning för uppvärmning och drift av utrustning (dvs. förbrukning vid gasutvinning, i rörsystem och i behandlingsanläggningar); här ingår överförings- och distributionsförluster.

4.2.12.   IMPORT (INKOMMANDE MÄNGD) EFTER URSPRUNG OCH EXPORT (UTGÅENDE MÄNGD) EFTER DESTINATION

Import (inkommande mängd) ska redovisas efter ursprungsland och export (utgående mängd) efter bestämmelseland. Anmärkningen om import och export i avsnitt 4.2.3 gäller. Import och export ska redovisas endast för grannlandet eller land med direkt rörledningsförbindelse samt för det land där gasen lastats på fraktfartyg (gäller LNG).

4.3.   Måttenheter

Mängder ska redovisas i följande två enheter:

| 4.3.1. | Som fysisk volym, i miljoner m3 (miljoner kubikmeter) under normalt tryck och normal temperatur (15 °C, 101 325 Pa). |
| --- | --- |

4.3.1.

Som fysisk volym, i miljoner m3 (miljoner kubikmeter) under normalt tryck och normal temperatur (15 °C, 101 325 Pa).

| 4.3.2. | Som energiinnehåll, i TJ (terajoule) enligt bruttovärmevärdet. |
| --- | --- |

4.3.2.

Som energiinnehåll, i TJ (terajoule) enligt bruttovärmevärdet.

4.4.   Tidsfrist för översändning av uppgifter

Inom 55 dagar efter rapporteringsmånaden.

”BILAGA D

MÅNATLIG KORTFRISTIG STATISTIK

I denna bilaga beskrivs omfattning, enheter, rapporteringsperiod, frekvens, tidsfrist och former för översändning för kortfristig månatlig insamling av statistiska uppgifter.

Förklaringarna i bilaga A av termer gäller även för de termer som inte uttryckligen förklaras i denna bilaga.

Följande bestämmelser gäller all uppgiftsinsamling som behandlas i denna bilaga:

| a) | Rapporteringsperiod: Rapporteringsperioden för de uppgifter som lämnas in ska vara en kalendermånad. |
| --- | --- |

a)

Rapporteringsperiod: Rapporteringsperioden för de uppgifter som lämnas in ska vara en kalendermånad.

| b) | Frekvens: Uppgifterna ska redovisas varje månad. |
| --- | --- |

b)

Frekvens: Uppgifterna ska redovisas varje månad.

| c) | Översändningsformat: Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat. |
| --- | --- |

c)

Översändningsformat: Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat.

| d) | Överföringsmetod: Uppgifterna ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till Eurostats dataportal. |
| --- | --- |

d)

Överföringsmetod: Uppgifterna ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till Eurostats dataportal.

1.   NATURGAS

1.1.   Aktuella energiprodukter

I det här kapitlet behandlas redovisningen av naturgas.

1.2.   Förteckning över aggregat

Följande aggregat ska redovisas:

1.2.1.   Produktion

1.2.2.   Import

1.2.3.   Export

1.2.4.   Lagerförändringar

1.2.5.   Utgående lager totalt på det nationella territoriet

1.3.   Måttenheter

Redovisade mängder ska anges i TJ (terajoule) enligt bruttovärmevärdet.

1.4.   Tidsfrist för översändning av uppgifter

Inom en kalendermånad efter rapporteringsmånaden.

2.   EL

2.1.   Aktuella energiprodukter

I det här kapitlet behandlas redovisningen av el.

2.2.   Förteckning över aggregat

Följande aggregat ska lämnas.

2.2.1.   TOTAL ELPRODUKTION

Total bruttomängd genererad el.

Inkluderar egenförbrukning vid kraftverk.

2.2.2.   IMPORT

Mängden el betraktas som importerad när den har passerat landets politiska gränser, oavsett om tullklarering ägt rum eller ej. Om el transiteras genom ett land ska mängden redovisas både som import och export.

2.2.3.   EXPORT

Mängden el betraktas som exporterad när den har passerat landets politiska gränser, oavsett om tullklarering ägt rum eller ej. Om el transiteras genom ett land ska mängden redovisas både som import och export.

2.3.   Måttenheter

Redovisade mängder ska anges i GWh (gigawattimmar).

2.4.   Tidsfrist för översändning av uppgifter

Inom en kalendermånad efter rapporteringsmånaden.

2.5.   Avvikelser och undantag

Tyskland omfattas inte av denna uppgiftsinsamling.

3.   OLJE- OCH PETROLEUMPRODUKTER

3.1.   Aktuella energiprodukter

I det här kapitlet behandlas redovisningen av följande:

| 3.1.1. | Råolja |
| --- | --- |

3.1.1.

Råolja

| 3.1.2. | LPG |
| --- | --- |

3.1.2.

LPG

| 3.1.3. | Bensin (summan av motorbensin och flygbensin) |
| --- | --- |

3.1.3.

Bensin (summan av motorbensin och flygbensin)

| 3.1.4. | Fotogen (summan av flygfotogen och annan fotogen) |
| --- | --- |

3.1.4.

Fotogen (summan av flygfotogen och annan fotogen)

| 3.1.5. | Gasolja/dieselolja |
| --- | --- |

3.1.5.

Gasolja/dieselolja

| 3.1.6. | Eldningsolja |
| --- | --- |

3.1.6.

Eldningsolja

| 3.1.7. | ”Olja totalt”, dvs. summan av samtliga ovan nämnda produkter utom råolja, och som även ska inbegripa alla andra petroleumprodukter som definieras i bilaga A (såsom raffinaderigas, etan, nafta, petroleumkoks, lacknafta och industribensin, paraffinvaxer, bitumen, smörjmedel m.m.). |
| --- | --- |

3.1.7.

”Olja totalt”, dvs. summan av samtliga ovan nämnda produkter utom råolja, och som även ska inbegripa alla andra petroleumprodukter som definieras i bilaga A (såsom raffinaderigas, etan, nafta, petroleumkoks, lacknafta och industribensin, paraffinvaxer, bitumen, smörjmedel m.m.).

3.2.   Förteckning över aggregat

Följande aggregat ska redovisas för alla energiprodukter i föregående avsnitt:

3.2.1.   Produktion för råolja och raffinaderiproduktion (bruttoproduktion, inklusive raffinaderibränsle) för alla andra produkter som förtecknas i avsnitt 3.1.

3.2.2.   Import

3.2.3.   Export

3.2.4.   Utgående lager

3.2.5.   Lagerförändringar

Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal.

3.2.6.   Insats i raffinaderier (observerat genomflöde i raffinaderier) för råolja och efterfrågan på alla andra produkter som förtecknas i avsnitt 3.1.

Efterfrågan definieras som leveranser eller försäljning på den inhemska marknaden (inhemsk förbrukning) plus raffinaderibränsle plus internationell sjöfarts- och luftfartsbunkring. Efterfrågan på olja totalt inbegriper råolja.

3.3.   Måttenheter

Redovisade mängder ska anges i kt (kiloton).

3.4.   Tidsfrist för översändning av uppgifter

Inom 25 dagar efter rapporteringsmånaden.

---

| 10.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 292/55 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 292/55

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/2011

av den 9 november 2017

om ändring av förordning (EG) nr 951/2007 om fastställande av tillämpningsbestämmelser för program för gränsöverskridande samarbete som finansieras inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 232/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett europeiskt grannskapsinstrument (1), särskilt artikel 12.1,

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens har antagit förordning (EG) nr 951/2007 (2) om fastställande av tillämpningsbestämmelser för program för gränsöverskridande samarbete som finansieras inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens har antagit förordning (EG) nr 951/2007 (2) om fastställande av tillämpningsbestämmelser för program för gränsöverskridande samarbete som finansieras inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 (3).

| (2) | Till följd av förseningen av igångsättandet av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentets program för gränsöverskridande samarbete har genomförandefasen för projekten i artikel 43.2 b i förordning (EU) nr 951/2007 förlängts från den 31 december 2014 till den 31 december 2015 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 435/2011 (4). Den avslutande fasen och relevanta bestämmelser enligt artikel 43.1, 43.2 c och den nya punkt 3 i samma artikel i förordning (EU) nr 951/2007 anpassades följaktligen och förlängdes till och med den 31 december 2017 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1343/2014 (5). |
| --- | --- |

(2)

Till följd av förseningen av igångsättandet av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentets program för gränsöverskridande samarbete har genomförandefasen för projekten i artikel 43.2 b i förordning (EU) nr 951/2007 förlängts från den 31 december 2014 till den 31 december 2015 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 435/2011 (4). Den avslutande fasen och relevanta bestämmelser enligt artikel 43.1, 43.2 c och den nya punkt 3 i samma artikel i förordning (EU) nr 951/2007 anpassades följaktligen och förlängdes till och med den 31 december 2017 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1343/2014 (5).

| (3) | För att skapa rättslig förutsebarhet för de deltagande länderna bör särskilda former och förfaranden lämpligen fastställas för gemensamma förvaltningsmyndigheternas beslut om avslutning och beslut om att avstå från betalningskrav, som överensstämmer med principerna om likabehandling, öppenhet, sund ekonomisk förvaltning och proportionalitet. |
| --- | --- |

(3)

För att skapa rättslig förutsebarhet för de deltagande länderna bör särskilda former och förfaranden lämpligen fastställas för gemensamma förvaltningsmyndigheternas beslut om avslutning och beslut om att avstå från betalningskrav, som överensstämmer med principerna om likabehandling, öppenhet, sund ekonomisk förvaltning och proportionalitet.

| (4) | Den gemensamma förvaltningsmyndigheten får i särskilda fall som ska fastställas genom lämpliga instruktioner från kommissionen och i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning och proportionalitet, avstå från betalningskrav utan förhandsgodkännande från kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Den gemensamma förvaltningsmyndigheten får i särskilda fall som ska fastställas genom lämpliga instruktioner från kommissionen och i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning och proportionalitet, avstå från betalningskrav utan förhandsgodkännande från kommissionen.

| (5) | Den i förordning (EG) nr 951/2007 i dess ändrade lydelse fastställda tidsfristen 31 december 2017 kan inte iakttas på grund av ackumulerade förseningar och komplexiteten i avslutningsprocessen. Denna tidsfrist bör därför förlängas med 36 månader efter det att slutrapporten har inlämnats. |
| --- | --- |

(5)

Den i förordning (EG) nr 951/2007 i dess ändrade lydelse fastställda tidsfristen 31 december 2017 kan inte iakttas på grund av ackumulerade förseningar och komplexiteten i avslutningsprocessen. Denna tidsfrist bör därför förlängas med 36 månader efter det att slutrapporten har inlämnats.

| (6) | Medvetenhet bör finnas om att kommissionen kan vara förhindrad att iaktta tidsfristen för avslutande av gemensamma operativa program i händelse av rättsliga och andra utredningar och force majeure. |
| --- | --- |

(6)

Medvetenhet bör finnas om att kommissionen kan vara förhindrad att iaktta tidsfristen för avslutande av gemensamma operativa program i händelse av rättsliga och andra utredningar och force majeure.

| (7) | För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning skyndsamt ska kunna genomföras, bör den träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(7)

För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning skyndsamt ska kunna genomföras, bör den träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom förordning (EU) nr 232/2014. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom förordning (EU) nr 232/2014.

| (9) | Förordning (EG) nr 951/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EG) nr 951/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 951/2007 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 27.5 ska ersättas med följande:

  ”5.   Den gemensamma förvaltningsmyndigheten ska vara skyldig att under ett år efter utfärdandet av betalningskravet aktivt verka för att beloppen inkasseras. Den ska särskilt förvissa sig om att fordran är likvid, obestridd och förfallen till betalning. Om den gemensamma förvaltningsmyndigheten överväger att avstå från att kräva in en fastställd fordran ska den först försäkra sig om att ett beslut om detta är formellt korrekt och förenligt med principerna för en sund ekonomisk förvaltning och proportionalitet. Beslutet att avstå från att kräva in en fordran ska vara motiverat och godkännas på förhand av den gemensamma övervakningskommittén och kommissionen. Då kommissionen har lämnat lämpliga instruktioner behövs inte nödvändigtvis något förhandsgodkännande från kommissionen”. |
| --- | --- |

1.

Artikel 27.5 ska ersättas med följande:

”5.   Den gemensamma förvaltningsmyndigheten ska vara skyldig att under ett år efter utfärdandet av betalningskravet aktivt verka för att beloppen inkasseras. Den ska särskilt förvissa sig om att fordran är likvid, obestridd och förfallen till betalning. Om den gemensamma förvaltningsmyndigheten överväger att avstå från att kräva in en fastställd fordran ska den först försäkra sig om att ett beslut om detta är formellt korrekt och förenligt med principerna för en sund ekonomisk förvaltning och proportionalitet. Beslutet att avstå från att kräva in en fordran ska vara motiverat och godkännas på förhand av den gemensamma övervakningskommittén och kommissionen. Då kommissionen har lämnat lämpliga instruktioner behövs inte nödvändigtvis något förhandsgodkännande från kommissionen”.

| 2. | Artikel 43 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Ett gemensamt operativt programs genomförandefas ska börja den dag då det antas av kommissionen och ska upphöra senast 36 månader efter det att slutrapporten har inlämnats.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 43 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Ett gemensamt operativt programs genomförandefas ska börja den dag då det antas av kommissionen och ska upphöra senast 36 månader efter det att slutrapporten har inlämnats.”

| b) | Punkt 2 led c ska ersättas med följande:






  ”c) | En avslutningsfas i finansiellt hänseende av det gemensamma operativa programmet som omfattar avslutning av samtliga kontrakt som ingåtts inom ramen för programmet, utvärdering i efterhand av programmet, inlämnande av slutrapporten samt slutbetalning eller slutlig reglering av återkrav från kommissionens sida. Denna fas ska avslutas senast 36 månader efter det att slutrapporten har inlämnats.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 led c ska ersättas med följande:

”c)

En avslutningsfas i finansiellt hänseende av det gemensamma operativa programmet som omfattar avslutning av samtliga kontrakt som ingåtts inom ramen för programmet, utvärdering i efterhand av programmet, inlämnande av slutrapporten samt slutbetalning eller slutlig reglering av återkrav från kommissionens sida. Denna fas ska avslutas senast 36 månader efter det att slutrapporten har inlämnats.”

| 3. | I artikel 46 ska följande punkt 3 läggas till:

  ”3.   Om den gemensamma förvaltningsmyndigheten för kommissionen inte har kunnat redovisa slutbelopp på grund av






  a) | att projektet ställts in på grund av ett rättsligt förfarande eller ett administrativt överklagande med uppskjutande verkan, eller |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 46 ska följande punkt 3 läggas till:

”3.   Om den gemensamma förvaltningsmyndigheten för kommissionen inte har kunnat redovisa slutbelopp på grund av

a)

att projektet ställts in på grund av ett rättsligt förfarande eller ett administrativt överklagande med uppskjutande verkan, eller

| b) | att ett fall av force majeure allvarligt har påverkat genomförandet av hela eller delar av programmet, |
| --- | --- |

b)

att ett fall av force majeure allvarligt har påverkat genomförandet av hela eller delar av programmet,

ska den slutdag för genomförandefasen som fastställs i artikel 43.1 inte gälla för den del av programmet som berörs av artikel 43.1 a och b.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 november 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 77, 15.3.2014, s. 27.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 951/2007 av den 9 augusti 2007 om fastställande av tillämpningsbestämmelser för program för gränsöverskridande samarbete som finansieras inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (EUT L 210, 10.8.2007, s. 10).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (EUT L 310, 9.11.2006, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 435/2011 av den 5 maj 2011 om ändring av förordning (EG) nr 951/2007 om fastställande av tillämpningsbestämmelser för program för gränsöverskridande samarbete som finansieras inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 (EUT L 118, 6.5.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1343/2014 av den 17 december 2014 om ändring av förordning (EG) nr 951/2007 om fastställande av tillämpningsbestämmelser för program för gränsöverskridande samarbete som finansieras inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 (EUT L 363, 18.12.2014, s. 75).

5

---

BESLUT

| 10.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 292/57 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 292/57

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/2012

av den 7 november 2017

om ändring av genomförandebeslut 2012/232/EU om bemyndigande för Rumänien att tillämpa åtgärder som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 168 i direktiv 2006/112/EG fastställs en beskattningsbar persons rätt att göra avdrag för mervärdesskatt på varor som levererats till honom eller för tjänster som tillhandahållits honom i syfte att de ska användas för hans beskattade transaktioner. Artikel 26.1 a i det direktivet innehåller ett krav på redovisning av mervärdesskatt när en rörelses tillgångar används för den beskattningsbara personens eget eller personalens privata bruk eller, mer generellt, användning för andra ändamål än den egna rörelsen. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 168 i direktiv 2006/112/EG fastställs en beskattningsbar persons rätt att göra avdrag för mervärdesskatt på varor som levererats till honom eller för tjänster som tillhandahållits honom i syfte att de ska användas för hans beskattade transaktioner. Artikel 26.1 a i det direktivet innehåller ett krav på redovisning av mervärdesskatt när en rörelses tillgångar används för den beskattningsbara personens eget eller personalens privata bruk eller, mer generellt, användning för andra ändamål än den egna rörelsen.

| (2) | I rådets genomförandebeslut 2012/232/EU (2) bemyndigas Rumänien att tillämpa en avvikande åtgärd i enlighet med artikel 395.1 i direktiv 2006/112/EG fram till den 31 december 2014 för att genomföra en åtgärd för att begränsa avdragsrätten för ingående mervärdesskatt till 50 % vid köp, gemenskapsinterna transaktioner, import, uthyrning eller leasing av motordrivna vägfordon, och mervärdesskatt på utgifter som hänför sig till sådana fordon, inklusive bränsle, när fordonet inte uteslutande används i rörelsen. Rådets genomförandebeslut (EU) 2015/156 (3) förlängde giltighetstiden för genomförandebeslut 2012/232/EU till och med den 31 december 2017. |
| --- | --- |

(2)

I rådets genomförandebeslut 2012/232/EU (2) bemyndigas Rumänien att tillämpa en avvikande åtgärd i enlighet med artikel 395.1 i direktiv 2006/112/EG fram till den 31 december 2014 för att genomföra en åtgärd för att begränsa avdragsrätten för ingående mervärdesskatt till 50 % vid köp, gemenskapsinterna transaktioner, import, uthyrning eller leasing av motordrivna vägfordon, och mervärdesskatt på utgifter som hänför sig till sådana fordon, inklusive bränsle, när fordonet inte uteslutande används i rörelsen. Rådets genomförandebeslut (EU) 2015/156 (3) förlängde giltighetstiden för genomförandebeslut 2012/232/EU till och med den 31 december 2017.

| (3) | Genom en skrivelse som registrerades av kommissionen den 5 april 2017 ansökte Rumänien om bemyndigande att fortsätta att tillämpa en åtgärd som avviker från artiklarna 26.1 a och 168 i direktiv 2006/112/EG, i syfte att begränsa avdragsrätten för utgifter för vissa motordrivna vägfordon som inte uteslutande används i rörelsen. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse som registrerades av kommissionen den 5 april 2017 ansökte Rumänien om bemyndigande att fortsätta att tillämpa en åtgärd som avviker från artiklarna 26.1 a och 168 i direktiv 2006/112/EG, i syfte att begränsa avdragsrätten för utgifter för vissa motordrivna vägfordon som inte uteslutande används i rörelsen.

| (4) | Tillämpningen av en fast procentsats för mervärdesskattebeloppet på avdragsberättigade utgifter för motordrivna vägfordon som inte uteslutande används i rörelsen förenklar uppbörden av mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(4)

Tillämpningen av en fast procentsats för mervärdesskattebeloppet på avdragsberättigade utgifter för motordrivna vägfordon som inte uteslutande används i rörelsen förenklar uppbörden av mervärdesskatt.

| (5) | I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG underrättade kommissionen övriga medlemsstater om Rumäniens ansökan genom en skrivelse av den 28 juni 2017. Genom en skrivelse av den 29 juni 2017 underrättade kommissionen Rumänien om att alla nödvändiga uppgifter förelåg för att handlägga ansökan. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG underrättade kommissionen övriga medlemsstater om Rumäniens ansökan genom en skrivelse av den 28 juni 2017. Genom en skrivelse av den 29 juni 2017 underrättade kommissionen Rumänien om att alla nödvändiga uppgifter förelåg för att handlägga ansökan.

| (6) | I enlighet med artikel 4.2 i genomförandebeslut 2012/232/EU lämnade Rumänien, tillsammans med ansökan om förlängning, en rapport till kommissionen om tillämpningen av det genomförandebeslutet. På grundval av tillgänglig information anser Rumänien att det fortfarande går att motivera en begränsning på 50 % och att denna är lämplig. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 4.2 i genomförandebeslut 2012/232/EU lämnade Rumänien, tillsammans med ansökan om förlängning, en rapport till kommissionen om tillämpningen av det genomförandebeslutet. På grundval av tillgänglig information anser Rumänien att det fortfarande går att motivera en begränsning på 50 % och att denna är lämplig.

| (7) | Förlängningen av den avvikande åtgärden bör vara tidsbegränsad för att möjliggöra en utvärdering av effektiviten och procentsatsens lämplighet. Rumänien bör således få tillstånd att tillämpa åtgärderna under en begränsad period fram till och med den 31 december 2020. |
| --- | --- |

(7)

Förlängningen av den avvikande åtgärden bör vara tidsbegränsad för att möjliggöra en utvärdering av effektiviten och procentsatsens lämplighet. Rumänien bör således få tillstånd att tillämpa åtgärderna under en begränsad period fram till och med den 31 december 2020.

| (8) | Om Rumänien anser att en förlängning av bemyndigandet efter 2020 är nödvändigt bör Rumänien lämna in en ansökan om förlängning till kommissionen senast den 31 mars 2020 tillsammans med en rapport som innehåller en översyn av den procentuella begränsning som tillämpas. |
| --- | --- |

(8)

Om Rumänien anser att en förlängning av bemyndigandet efter 2020 är nödvändigt bör Rumänien lämna in en ansökan om förlängning till kommissionen senast den 31 mars 2020 tillsammans med en rapport som innehåller en översyn av den procentuella begränsning som tillämpas.

| (9) | Avvikelsen kommer endast att få en försumbar effekt på den totala skatteuppbörden i sista konsumtionsledet och kommer inte att negativt påverka de av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(9)

Avvikelsen kommer endast att få en försumbar effekt på den totala skatteuppbörden i sista konsumtionsledet och kommer inte att negativt påverka de av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt.

| (10) | Genomförandebeslut 2012/232/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Genomförandebeslut 2012/232/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 4 i genomförandebeslut 2012/232/EU ska ersättas med följande:

”Artikel 4

1.   Detta beslut ska upphöra att gälla den dag då unionsregler som fastställer vilka utgifter för motordrivna vägfordon som inte medför rätt till fullt avdrag för mervärdesskatt träder i kraft, eller den 31 december 2020, beroende på vilken dag som infaller först.

2.   En ansökan om förlängning av de åtgärder som anges i detta beslut ska lämnas till kommissionen senast den 31 mars 2020. En sådan ansökan om förlängning ska åtföljas av en rapport som innehåller en översyn av den procentuella begränsning som tillämpats på rätten att dra av mervärdesskatt med detta beslut som underlag.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2018.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Rumänien.

Utfärdat i Bryssel den 7 november 2017.

På rådets vägnar

T. TÕNISTE

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets genomförandebeslut 2012/232/EU av den 26 april 2012 om bemyndigande för Rumänien att tillämpa åtgärder som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt (EUT L 117, 1.5.2012, s. 7).

2

(3)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2015/156 av den 27 januari 2015 om förlängning av perioden för tillämpning av genomförandebeslut 2012/232/EU om bemyndigande för Rumänien att tillämpa åtgärder som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt (EUT L 26, 31.1.2015, s. 27).

3

---

| 10.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 292/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 292/59

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/2013

av den 7 november 2017

om bemyndigande för Konungariket Nederländerna att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 193 i direktiv 2006/112/EG ska den beskattningsbara person som levererar varor eller tillhandahåller tjänster normalt sett betala mervärdesskatt till skattemyndigheterna. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 193 i direktiv 2006/112/EG ska den beskattningsbara person som levererar varor eller tillhandahåller tjänster normalt sett betala mervärdesskatt till skattemyndigheterna.

| (2) | Enligt artikel 199a.1 g i direktiv 2006/112/EG får medlemsstaterna föreskriva att den person som är betalningsskyldig för mervärdesskatt på tillhandahållanden av telekommunikationstjänster är den beskattningsbara person till vilken tillhandahållandet görs (nedan kallat förfarande för omvänd betalningsskyldighet). Nederländerna använder sig inte av denna möjlighet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 199a.1 g i direktiv 2006/112/EG får medlemsstaterna föreskriva att den person som är betalningsskyldig för mervärdesskatt på tillhandahållanden av telekommunikationstjänster är den beskattningsbara person till vilken tillhandahållandet görs (nedan kallat förfarande för omvänd betalningsskyldighet). Nederländerna använder sig inte av denna möjlighet.

| (3) | Förekomsten av bedrägerier har nyligen upptäckts inom sektorn för telekommunikationstjänster i Nederländerna. Följaktligen önskar Nederländerna införa omvänd betalningsskyldighet för inhemska tillhandhållanden av telekommunikationstjänster. |
| --- | --- |

(3)

Förekomsten av bedrägerier har nyligen upptäckts inom sektorn för telekommunikationstjänster i Nederländerna. Följaktligen önskar Nederländerna införa omvänd betalningsskyldighet för inhemska tillhandhållanden av telekommunikationstjänster.

| (4) | Enligt artikel 199a.1 i direktiv 2006/112/EG, är det endast möjligt att tillämpa förfarandet för omvänd betalningsskyldighet till och med den 31 december 2018 och under en tillämpningsperiod om minst två år. Eftersom villkoret om en tillämpningsperiod om minst två år inte är uppfyllt kan Nederländerna inte tillämpa förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på grundval av artikel 199a.1 g i det direktivet. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 199a.1 i direktiv 2006/112/EG, är det endast möjligt att tillämpa förfarandet för omvänd betalningsskyldighet till och med den 31 december 2018 och under en tillämpningsperiod om minst två år. Eftersom villkoret om en tillämpningsperiod om minst två år inte är uppfyllt kan Nederländerna inte tillämpa förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på grundval av artikel 199a.1 g i det direktivet.

| (5) | Nederländerna begärde därför, i en skrivelse till kommissionen av den 11 juli 2017, en avvikelse från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG för att kunna tillämpa förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på tillhandahållanden av telekommunikationstjänster på grundval av artikel 395 i det direktivet. |
| --- | --- |

(5)

Nederländerna begärde därför, i en skrivelse till kommissionen av den 11 juli 2017, en avvikelse från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG för att kunna tillämpa förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på tillhandahållanden av telekommunikationstjänster på grundval av artikel 395 i det direktivet.

| (6) | Genom en skrivelse av den 5 september 2017 underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 395.2 i direktiv 2006/112/EG, övriga medlemsstater om Nederländernas ansökan. Genom en skrivelse av den 6 september 2017 underrättade kommissionen Nederländerna om att den hade alla nödvändiga uppgifter för att kunna behandla ansökan. |
| --- | --- |

(6)

Genom en skrivelse av den 5 september 2017 underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 395.2 i direktiv 2006/112/EG, övriga medlemsstater om Nederländernas ansökan. Genom en skrivelse av den 6 september 2017 underrättade kommissionen Nederländerna om att den hade alla nödvändiga uppgifter för att kunna behandla ansökan.

| (7) | Syftet med den begärda avvikelsen är att förhindra mervärdesskattebedrägerier inom sektorn för telekommunikationstjänster. Trots att tillhandahållandet av telekommunikationstjänster är bedrägerikänsligt och noggrant övervakas upptäckte Nederländerna nyligen bedrägerier i systemet med handeln med samtalstid som omfattar flera skenföretag och buffertföretag. Dessa bedrägerier leder till betydande förluster av skatteintäkter. |
| --- | --- |

(7)

Syftet med den begärda avvikelsen är att förhindra mervärdesskattebedrägerier inom sektorn för telekommunikationstjänster. Trots att tillhandahållandet av telekommunikationstjänster är bedrägerikänsligt och noggrant övervakas upptäckte Nederländerna nyligen bedrägerier i systemet med handeln med samtalstid som omfattar flera skenföretag och buffertföretag. Dessa bedrägerier leder till betydande förluster av skatteintäkter.

| (8) | På grundval av den information som lämnats av Nederländerna är konventionella metoder för upptäckt och förebyggande av bedrägerier inte effektiva, eftersom de berörda tjänsterna tillhandahålls utanför unionen och inte nämns i något register eller någon förteckning. Utbetalningarna görs via betalningsplattformar på bankkonton utanför unionen, vilket gör det svårare att spåra transaktioner och omöjligt att erhålla information från banker. Nederländerna påpekar att utan ett förfarande för omvänd betalningsskyldighet för de berörda tjänsterna kommer skattebortfallet att öka exponentiellt. |
| --- | --- |

(8)

På grundval av den information som lämnats av Nederländerna är konventionella metoder för upptäckt och förebyggande av bedrägerier inte effektiva, eftersom de berörda tjänsterna tillhandahålls utanför unionen och inte nämns i något register eller någon förteckning. Utbetalningarna görs via betalningsplattformar på bankkonton utanför unionen, vilket gör det svårare att spåra transaktioner och omöjligt att erhålla information från banker. Nederländerna påpekar att utan ett förfarande för omvänd betalningsskyldighet för de berörda tjänsterna kommer skattebortfallet att öka exponentiellt.

| (9) | Nederländerna bör därför bemyndigas att tillämpa förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på tillhandahållanden av telekommunikationstjänster till och med den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(9)

Nederländerna bör därför bemyndigas att tillämpa förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på tillhandahållanden av telekommunikationstjänster till och med den 31 december 2018.

| (10) | Avvikelsen har ingen negativ inverkan på de delar av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(10)

Avvikelsen har ingen negativ inverkan på de delar av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom avvikelse från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG bemyndigas Nederländerna att utse mottagaren av tillhandahållandet som betalningsskyldig för mervärdesskatt till skattemyndigheterna i fråga om tillhandahållande av telekommunikationstjänster.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Det ska gälla till och med den 31 december 2018.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 7 november 2017.

På rådets vägnar

T. TÕNISTE

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

| 10.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 292/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 292/61

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/2014

av den 8 november 2017

om undantagande från unionsfinansiering av vissa betalningar som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)

[delgivet med nr C(2017) 7263]

(Endast de bulgariska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, spanska, svenska, tjeckiska och tyska texterna är giltiga)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artikel 52,

efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 31 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (2) och, från och med den 1 januari 2015, enligt artikel 52 i förordning (EU) nr 1306/2013, ska kommissionen genomföra nödvändiga kontroller, meddela de berörda medlemsstaterna resultaten av dessa kontroller, beakta medlemsstaternas synpunkter, kalla till bilaterala samtal i syfte att nå en överenskommelse med berörda medlemsstater och formellt underrätta dem om sina slutsatser. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 31 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (2) och, från och med den 1 januari 2015, enligt artikel 52 i förordning (EU) nr 1306/2013, ska kommissionen genomföra nödvändiga kontroller, meddela de berörda medlemsstaterna resultaten av dessa kontroller, beakta medlemsstaternas synpunkter, kalla till bilaterala samtal i syfte att nå en överenskommelse med berörda medlemsstater och formellt underrätta dem om sina slutsatser.

| (2) | Medlemsstaterna har haft möjlighet att begära ett förlikningsförfarande. Denna möjlighet har utnyttjats i vissa fall och kommissionen har studerat rapporterna från förlikningsförfarandena i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaterna har haft möjlighet att begära ett förlikningsförfarande. Denna möjlighet har utnyttjats i vissa fall och kommissionen har studerat rapporterna från förlikningsförfarandena i fråga.

| (3) | Enligt förordning (EU) nr 1306/2013 får endast de jordbruksutgifter som har verkställts i överensstämmelse med unionslagstiftningen finansieras. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) nr 1306/2013 får endast de jordbruksutgifter som har verkställts i överensstämmelse med unionslagstiftningen finansieras.

| (4) | De kontroller som genomförts, resultaten av de bilaterala samtalen och förlikningsförfarandena har visat att en del av de utgifter som medlemsstaterna deklarerat inte uppfyller detta krav och därför inte kan finansieras inom ramen för EGFJ eller Ejflu. |
| --- | --- |

(4)

De kontroller som genomförts, resultaten av de bilaterala samtalen och förlikningsförfarandena har visat att en del av de utgifter som medlemsstaterna deklarerat inte uppfyller detta krav och därför inte kan finansieras inom ramen för EGFJ eller Ejflu.

| (5) | De belopp som inte anses kunna belasta EGFJ eller Ejflu bör anges. Dessa belopp avser inte utgifter som verkställts mer än tjugofyra månader innan kommissionen skriftligen meddelade medlemsstaterna resultaten av kontrollerna. |
| --- | --- |

(5)

De belopp som inte anses kunna belasta EGFJ eller Ejflu bör anges. Dessa belopp avser inte utgifter som verkställts mer än tjugofyra månader innan kommissionen skriftligen meddelade medlemsstaterna resultaten av kontrollerna.

| (6) | De belopp som undantas från unionsfinansiering genom detta beslut bör också beakta minskningar eller innehållanden i enlighet med artikel 41 i förordning (EU) nr 1306/2013, eftersom sådana minskningar eller innehållanden till sin natur är tillfälliga och inte påverkar beslut som fattas i enlighet med artiklarna 51 och 52 i den förordningen. |
| --- | --- |

(6)

De belopp som undantas från unionsfinansiering genom detta beslut bör också beakta minskningar eller innehållanden i enlighet med artikel 41 i förordning (EU) nr 1306/2013, eftersom sådana minskningar eller innehållanden till sin natur är tillfälliga och inte påverkar beslut som fattas i enlighet med artiklarna 51 och 52 i den förordningen.

| (7) | Vad gäller de ärenden som omfattas av detta beslut har kommissionen i en sammanfattande rapport underrättat medlemsstaterna om vilka belopp som kommer att undantas eftersom de inte är förenliga med unionslagstiftningen (3). |
| --- | --- |

(7)

Vad gäller de ärenden som omfattas av detta beslut har kommissionen i en sammanfattande rapport underrättat medlemsstaterna om vilka belopp som kommer att undantas eftersom de inte är förenliga med unionslagstiftningen (3).

| (8) | Detta beslut påverkar inte eventuella finansiella slutsatser som kommissionen kan komma att dra av Europeiska unionens domstols domar i mål som ännu inte hade avgjorts den 1 september 2017. |
| --- | --- |

(8)

Detta beslut påverkar inte eventuella finansiella slutsatser som kommissionen kan komma att dra av Europeiska unionens domstols domar i mål som ännu inte hade avgjorts den 1 september 2017.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De belopp som anges i bilagan och som rör utgifter som verkställts av medlemsstaternas godkända utbetalande organ, och som deklarerats inom ramen för EGFJ eller Ejflu, ska undantas från unionsfinansiering.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Republiken Tjeckien, Förbundsrepubliken Tyskland, Irland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Kroatien, Republiken Italien, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Polen, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Slovakien, Republiken Finland, Konungariket Sverige samt Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 8 november 2017.

På kommissionens vägnar

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT L 209, 11.8.2005, s. 1).

2

(3)  Ares(2017)5181852, 24 oktober 2017.

3

---

BILAGA

Beslut: 55

Budgetpost: 05040501

| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BG | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2014 | Finansiell effekt av beslut C(2015) 4085 som minskade de mellanliggande utbetalningarna som gjorts för utgifter under perioden 1 juli–31 december 2014 | Engångsbelopp | | euro | 724 824,25 | 0,00 | 724 824,25 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2015 | Finansiell effekt av beslut C(2015) 4085 som minskade de mellanliggande utbetalningarna som gjorts för utgifter under perioden 1 juli–31 december 2014 | Engångsbelopp | | euro | 485 042,74 | 0,00 | 485 042,74 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2015 | Finansiell effekt av beslut C(2015) 5692 som delvis ställde in de mellanliggande utbetalningarna som gjorts för utgifter under perioden 1 januari–31 mars 2015 | Engångsbelopp | | euro | 434 253,44 | 0,00 | 434 253,44 |
| | | | | | Totalt BG: | euro | 1 644 120,43 | 0,00 | 1 644 120,43 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| DE | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – offentliga stödmottagare | 2014 | Återbetalning av belopp som redan krediterats fonden | Engångsbelopp | | euro | 2 606,53 | 0,00 | 2 606,53 |
| | | | | | Totalt DE: | euro | 2 606,53 | 0,00 | 2 606,53 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| GR | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder | 2009 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-112/15 | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | 5 007 867,36 | 2 318 055,75 | 2 689 811,61 |
| | | | | | Totalt GR: | euro | 5 007 867,36 | 2 318 055,75 | 2 689 811,61 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| PL | Attestering | 2010 | Återbetalning av delar av de återkrävda fordringarna till fonden | Engångsbelopp | | euro | 24 776,09 | 0,00 | 24 776,09 |
| | | | | | Totalt PL: | euro | 24 776,09 | 0,00 | 24 776,09 |

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

BG

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2014

Finansiell effekt av beslut C(2015) 4085 som minskade de mellanliggande utbetalningarna som gjorts för utgifter under perioden 1 juli–31 december 2014

Engångsbelopp

euro

724 824,25

0,00

724 824,25

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2015

Finansiell effekt av beslut C(2015) 4085 som minskade de mellanliggande utbetalningarna som gjorts för utgifter under perioden 1 juli–31 december 2014

Engångsbelopp

euro

485 042,74

0,00

485 042,74

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2015

Finansiell effekt av beslut C(2015) 5692 som delvis ställde in de mellanliggande utbetalningarna som gjorts för utgifter under perioden 1 januari–31 mars 2015

Engångsbelopp

euro

434 253,44

0,00

434 253,44

Totalt BG:

euro

1 644 120,43

0,00

1 644 120,43

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

DE

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – offentliga stödmottagare

2014

Återbetalning av belopp som redan krediterats fonden

Engångsbelopp

euro

2 606,53

0,00

2 606,53

Totalt DE:

euro

2 606,53

0,00

2 606,53

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

GR

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder

2009

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-112/15

Schablonavdrag

5,00 %

euro

5 007 867,36

2 318 055,75

2 689 811,61

Totalt GR:

euro

5 007 867,36

2 318 055,75

2 689 811,61

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

PL

Attestering

2010

Återbetalning av delar av de återkrävda fordringarna till fonden

Engångsbelopp

euro

24 776,09

0,00

24 776,09

Totalt PL:

euro

24 776,09

0,00

24 776,09

| Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- |
| euro | 6 679 370,41 | 2 318 055,75 | 4 361 314,66 |

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

euro

6 679 370,41

2 318 055,75

4 361 314,66

Budgetpost: 05070107

| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES | Frikopplat direktstöd | 2010 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-143/15 | Engångsbelopp | | euro | 1 866 977,31 | 0,00 | 1 866 977,31 |
| | | | | | Totalt ES: | euro | 1 866 977,31 | 0,00 | 1 866 977,31 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| GR | Frikopplat direktstöd | 2015 | Ansökningsåret 2014: Brister vad gäller definitionen av stödberättigande permanent gräsmark | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 18 583 893,42 | – 6 101 337,74 | – 12 482 555,68 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Finansiell effekt av beslut C(2014) 8997 | Schablonavdrag | 0,85 % | euro | 15 774 333,24 | 0,00 | 15 774 333,24 |
| | | | | | Totalt GR: | euro | – 2 809 560,18 | – 6 101 337,74 | 3 291 777,56 |

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

ES

Frikopplat direktstöd

2010

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-143/15

Engångsbelopp

euro

1 866 977,31

0,00

1 866 977,31

Totalt ES:

euro

1 866 977,31

0,00

1 866 977,31

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

GR

Frikopplat direktstöd

2015

Ansökningsåret 2014: Brister vad gäller definitionen av stödberättigande permanent gräsmark

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 18 583 893,42

– 6 101 337,74

– 12 482 555,68

Frikopplat direktstöd

2015

Finansiell effekt av beslut C(2014) 8997

Schablonavdrag

0,85 %

euro

15 774 333,24

0,00

15 774 333,24

Totalt GR:

euro

– 2 809 560,18

– 6 101 337,74

3 291 777,56

| Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- |
| euro | – 942 582,87 | – 6 101 337,74 | 5 158 754,87 |

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

euro

– 942 582,87

– 6 101 337,74

5 158 754,87

Budgetpost: 6701

| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Attestering | 2015 | Slumpmässiga fel EGFJ IAKS | Engångsbelopp | | euro | – 151,23 | – 0,30 | – 150,93 |
| | Attestering | 2015 | Slumpmässiga fel EGFJ icke-IAKS | Engångsbelopp | | euro | – 2 946,93 | 0,00 | – 2 946,93 |
| | | | | | Totalt BE: | euro | – 3 098,16 | – 0,30 | – 3 097,86 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| DE | Tvärvillkor | 2016 | Djur saknar två öronmärken | Engångsbelopp | | euro | – 141 428,68 | 0,00 | – 141 428,68 |
| | | | | | Totalt DE: | euro | – 141 428,68 | 0,00 | – 141 428,68 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| ES | Granskning av transaktioner | 2015 | Oriktigheter som upptäckts av det attesterande organet för vilka inga åtgärder har vidtagits av det utbetalande organet | Engångsbelopp | | euro | – 298 854,63 | 0,00 | – 298 854,63 |
| | Attestering | 2015 | Substansgranskning från avslutande av räkenskaperna | Engångsbelopp | | euro | – 56 056,60 | 0,00 | – 56 056,60 |
| | Återbetalning av direktstöd i samband med finansiell disciplin | 2015 | Substansgranskning från godkännande av räkenskaperna 2015 | Engångsbelopp | | euro | – 495,84 | 0,00 | – 495,84 |
| | | | | | Totalt ES: | euro | – 355 407,07 | 0,00 | – 355 407,07 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| FI | Tvärvillkor | 2014 | Bristfälliga kontroller av SMR 4 och djurhälsa, ansökningsåret 2013, direktstöd | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 1 038 579,96 | 0,00 | – 1 038 579,96 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Felaktig tillämpning av upprepning och tolerans för djuridentifiering, ansökningsåret 2014 | Engångsbelopp | | euro | – 4 663,95 | 0,00 | – 4 663,95 |
| | Tvärvillkor | 2016 | Felaktig tillämpning av upprepning och tolerans för djuridentifiering, ansökningsåret 2015 | Engångsbelopp | | euro | – 34 994,74 | 0,00 | – 34 994,74 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Brister i kontroller av djurhälsa, ansökningsåret 2014 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 500 065,51 | 0,00 | – 500 065,51 |
| | Tvärvillkor | 2016 | Brister i kontroller av djurhälsa, ansökningsåret 2015 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 808 590,57 | 0,00 | – 808 590,57 |
| | | | | | Totalt FI: | euro | – 2 386 894,73 | 0,00 | – 2 386 894,73 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| FR | Attestering | 2014 | Brister i administrativ förvaltning och kontroller | Engångsbelopp | | euro | – 4 263 667,16 | – 30 723,67 | – 4 232 943,49 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Belopp i den årliga deklarationen är inte vederbörligen motiverat | Engångsbelopp | | euro | – 2 579,11 | 0,00 | – 2 579,11 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Belopp i den årliga deklarationen är inte vederbörligen motiverat | Engångsbelopp | | euro | – 52 039,55 | 0,00 | – 52 039,55 |
| | Attestering | 2015 | Annullerade fordringsärenden som inte ska belasta fonderna | Engångsbelopp | | euro | – 83 018,34 | 0,00 | – 83 018,34 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Allvarliga brister i kontrollsystemet, Korsika, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 100,00 % | euro | – 15 083 295,06 | 0,00 | – 15 083 295,06 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Allvarliga brister i kontrollsystemet, Korsika, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 100,00 % | euro | – 7 869,63 | 0,00 | – 7 869,63 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Allvarliga brister i kontrollsystemet, Korsika, ansökningsåret 2014 | Schablonavdrag | 100,00 % | euro | – 13 882 780,77 | 0,00 | – 13 882 780,77 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Brister i LPIS (brist på överensstämmelse, landskapselement, betalningar och sanktioner), ansökningsåret 2013 | Engångsbelopp | | euro | – 12 489 249,95 | 0,00 | – 12 489 249,95 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Brister i LPIS (brist på överensstämmelse, landskapselement, betalningar och sanktioner), ansökningsåret 2014 | Engångsbelopp | | euro | – 16 147 005,17 | 0,00 | – 16 147 005,17 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Bestämning av icke-stödberättigande områden (landes et parcours), ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 10,00 % | euro | – 17 694 014,76 | 0,00 | – 17 694 014,76 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Bestämning av icke-stödberättigande områden (landes et parcours), ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 25,00 % | euro | – 11 620 153,70 | 0,00 | – 11 620 153,70 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Bestämning av icke-stödberättigande områden (landes et parcours), ansökningsåret 2014 | Schablonavdrag | 10,00 % | euro | – 18 969 206,75 | 0,00 | – 18 969 206,75 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Bestämning av icke-stödberättigande områden (landes et parcours), ansökningsåret 2014 | Schablonavdrag | 25,00 % | euro | – 11 545 441,76 | 0,00 | – 11 545 441,76 |
| | Attestering | 2015 | Upptäckt fel i tabeller i bilaga III | Engångsbelopp | | euro | – 1 973,85 | 0,00 | – 1 973,85 |
| | Attestering | 2015 | Känt fel för EGFJ som kommer av substansgranskningarna | Engångsbelopp | | euro | – 10 700,41 | 0,00 | – 10 700,41 |
| | Attestering | 2015 | Gamla fordringsärenden som potentiellt inte kan återkrävas | Engångsbelopp | | euro | – 2 857 310,39 | 0,00 | – 2 857 310,39 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | Avstämning – betalningar som gjorts efter den föreskrivna tidsfristen | Engångsbelopp | | euro | – 201 114,38 | 0,00 | – 201 114,38 |
| | Attestering | 2014 | Den administrativa förvaltningen och kontrollstrategin har upptäckt vissa brister i kontrollerna | Engångsbelopp | | euro | – 269 267,06 | 0,00 | – 269 267,06 |
| | Attestering | 2014 | Resultaten från de fysiska kontrollerna har inte överförts i sin helhet | Engångsbelopp | | euro | – 50 791,33 | 0,00 | – 50 791,33 |
| | | | | | Totalt FR: | euro | – 125 231 479,13 | – 30 723,67 | – 125 200 755,46 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| GB | Tvärvillkor | 2014 | Brister i genomförande och kontroller av GAEC-normen Minimikrav för marktäckning, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 79 411,08 | 0,00 | – 79 411,08 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Brister i genomförande och kontroller av GAEC-normen Minimikrav för marktäckning, ansökningsåret 2014 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 74 488,50 | 0,00 | – 74 488,50 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Tolerans för saknade öronmärken – bristfälliga kontroller av anmälningar av djurhändelser – SMR 7, ansökningsåret 2013 | Engångsbelopp | | euro | – 12 184,35 | 0,00 | – 12 184,35 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Tolerans för saknade öronmärken – bristfälliga kontroller av anmälningar av djurhändelser – SMR 7, ansökningsåret 2014 | Engångsbelopp | | euro | – 6 485,17 | 0,00 | – 6 485,17 |
| | Tvärvillkor | 2016 | Tolerans för saknade öronmärken – bristfälliga kontroller av anmälningar av djurhändelser – SMR 7, ansökningsåret 2015 | Engångsbelopp | | euro | – 9 995,45 | 0,00 | – 9 995,45 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Tolerans för saknade öronmärken – brister i genomförande och kontroller av GAEC-normen Minimikrav för marktäckning, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 49 876,47 | 0,00 | – 49 876,47 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Tolerans för saknade öronmärken – brister i genomförande och kontroller av GAEC-normen Minimikrav för marktäckning, ansökningsåret 2014 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 58 781,72 | 0,00 | – 58 781,72 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Tolerans för saknade öronmärken – SMR 8, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 262 276,72 | 0,00 | – 262 276,72 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Tolerans för saknade öronmärken – SMR 8, ansökningsåret 2014 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 304 474,57 | 0,00 | – 304 474,57 |
| | Tvärvillkor | 2016 | Tolerans för saknade öronmärken – SMR 8, ansökningsåret 2015 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 363 936,03 | 0,00 | – 363 936,03 |
| | | | | | Totalt GB: | euro | – 1 221 910,06 | 0,00 | – 1 221 910,06 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| HR | Tvärvillkor | 2015 | Bristfälliga kontroller av GAEC 3 och SMR 1/SMR 2 – bristfällig bedömning av avvikelser från SMR 4/SMR 1 – direktstöd, ansökningsåret 2014 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 95 557,12 | 0,00 | – 95 557,12 |
| | Tvärvillkor | 2016 | Bristfälliga kontroller av GAEC 3 och SMR 1/SMR 2 – bristfällig bedömning av avvikelser från SMR 4/SMR 1 – direktstöd, ansökningsåret 2015 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 157 414,07 | 0,00 | – 157 414,07 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Bristfälliga kontroller av GAEC 3 och SMR 1/SMR 2 – Bristfällig bedömning av avvikelser från SMR 4/SMR 1 – vin, ansökningsåret 2015 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 698,38 | 0,00 | – 698,38 |
| | | | | | Total HR: | euro | – 253 669,57 | 0,00 | – 253 669,57 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| IT | Frikopplat direktstöd | 2013 | Ändring av stödanspråk efter att tidsfristen löpt ut, ansökningsåret 2012, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 28 333 756,03 | – 49 039,89 | – 28 284 716,14 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | Ändring av stödanspråk efter att tidsfristen löpt ut, ansökningsåret 2012, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 6 796 684,30 | – 11 763,67 | – 6 784 920,63 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | Ändring av stödanspråk efter att tidsfristen löpt ut, ansökningsåren 2012–2013, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 1 820 022,16 | 0,00 | – 1 820 022,16 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | Ändring av stödanspråk efter att tidsfristen löpt ut, ansökningsåren 2012–2013, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 13 193,05 | 0,00 | – 13 193,05 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Ändring av stödanspråk efter att tidsfristen löpt ut, ansökningsåren 2012–2013, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 1 781 890,28 | – 3 874,84 | – 1 778 015,44 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | Ändring av stödanspråk efter att tidsfristen löpt ut, ansökningsåren 2012–2013, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 21 972,95 | – 47,79 | – 21 925,16 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | Ändring av stödanspråk efter att tidsfristen löpt ut, ansökningsåret 2012, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 8 590,78 | – 8 590,78 | 0,00 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 8, ansökningsåret 2013 | Engångsbelopp | | euro | – 620,40 | 0,00 | – 620,40 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 8, ansökningsåret 2014 | Engångsbelopp | | euro | – 561,37 | 0,00 | – 561,37 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 614 763,69 | – 1 165,19 | – 613 598,50 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 9 262,34 | 0,00 | – 9 262,34 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 291 724,22 | 0,00 | – 291 724,22 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 832 447,78 | 0,00 | – 832 447,78 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 992,39 | 0,00 | – 992,39 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 4 635,25 | 0,00 | – 4 635,25 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 224,98 | 0,00 | – 224,98 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 1 551,97 | 0,00 | – 1 551,97 |
| | Tvärvillkor | 2012 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 6 799,03 | 0,00 | – 6 799,03 |
| | Tvärvillkor | 2012 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 1 957,16 | 0,00 | – 1 957,16 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 3 929,05 | 0,00 | – 3 929,05 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 968,94 | 0,00 | – 968,94 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 560 716,80 | – 970,50 | – 559 746,30 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 13 788,22 | – 23,88 | – 13 764,34 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 550 035,70 | – 955,65 | – 549 080,05 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 13 664,71 | – 23,77 | – 13 640,94 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 527 012,31 | – 360,05 | – 526 652,26 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 14 541,04 | 0,00 | – 14 541,04 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGREA, OPPAB, APPAG | Engångsbelopp | | euro | – 787 121,19 | – 473 849,37 | – 313 271,82 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGREA, OPPAB, APPAG | Engångsbelopp | | euro | – 20 729,68 | – 17 912,00 | – 2 817,68 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGREA, OPPAB, APPAG | Engångsbelopp | | euro | – 843 819,49 | – 1 734,92 | – 842 084,57 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGREA, OPPAB, APPAG | Engångsbelopp | | euro | – 19 396,34 | – 36,52 | – 19 359,82 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGREA, OPPAB, APPAG | Engångsbelopp | | euro | – 846 137,92 | 0,00 | – 846 137,92 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGREA, OPPAB, APPAG | Engångsbelopp | | euro | – 23 388,82 | 0,00 | – 23 388,82 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 1 220 531,76 | 0,00 | – 1 220 531,76 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 21 920,94 | 0,00 | – 21 920,94 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 1 194 960,01 | – 2 598,51 | – 1 192 361,50 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 36 509,25 | – 79,37 | – 36 429,88 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 1 142 899,71 | – 1 056,51 | – 1 141 843,20 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 32 810,62 | – 30,33 | – 32 780,29 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 26 049,22 | 0,00 | – 26 049,22 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 638,50 | – 10,77 | – 627,73 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 25 241,29 | 0,00 | – 25 241,29 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 634,93 | – 10,59 | – 624,34 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 25 428,14 | 0,00 | – 25 428,14 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 693,71 | 0,00 | – 693,71 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA | Engångsbelopp | | euro | – 94 270,59 | 0,00 | – 94 270,59 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA | Engångsbelopp | | euro | – 2 325,79 | 0,00 | – 2 325,79 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA | Engångsbelopp | | euro | – 92 011,95 | 0,00 | – 92 011,95 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA | Engångsbelopp | | euro | – 2 203,24 | 0,00 | – 2 203,24 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA | Engångsbelopp | | euro | – 91 098,43 | 0,00 | – 91 098,43 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA | Engångsbelopp | | euro | – 2 583,30 | 0,00 | – 2 583,30 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA | Engångsbelopp | | euro | – 3 193,47 | 0,00 | – 3 193,47 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA | Engångsbelopp | | euro | – 78,20 | 0,00 | – 78,20 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA | Engångsbelopp | | euro | – 3 164,40 | 0,00 | – 3 164,40 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA | Engångsbelopp | | euro | – 75,19 | 0,00 | – 75,19 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA | Engångsbelopp | | euro | – 3 129,97 | 0,00 | – 3 129,97 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA | Engångsbelopp | | euro | – 89,89 | 0,00 | – 89,89 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 1 959,98 | – 1 959,98 | 0,00 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 49,52 | – 49,52 | 0,00 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 1 918,62 | 0,00 | – 1 918,62 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 46,88 | 0,00 | – 46,88 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 1 930,09 | 0,00 | – 1 930,09 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 52,54 | 0,00 | – 52,54 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 1 989 874,51 | – 3 444,06 | – 1 986 430,45 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 48 931,70 | – 84,68 | – 48 847,02 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 1 951 969,37 | – 3 391,41 | – 1 948 577,96 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 48 493,36 | – 84,25 | – 48 409,11 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 1 870 263,85 | – 1 277,74 | – 1 868 986,11 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 51 603,34 | 0,00 | – 51 603,34 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGREA | Engångsbelopp | | euro | – 67 947,65 | – 140,14 | – 67 807,51 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGREA | Engångsbelopp | | euro | – 1 787,50 | – 1 787,50 | 0,00 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGREA | Engångsbelopp | | euro | – 73 120,03 | – 160,49 | – 72 959,54 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGREA | Engångsbelopp | | euro | – 1 659,94 | – 3,64 | – 1 656,30 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGREA | Engångsbelopp | | euro | – 73 604,54 | 0,00 | – 73 604,54 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGREA | Engångsbelopp | | euro | – 2 056,98 | 0,00 | – 2 056,98 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 156 729,91 | 0,00 | – 156 729,91 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 2 814,91 | 0,00 | – 2 814,91 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 153 446,20 | – 94 398,39 | – 59 047,81 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 4 688,19 | – 1 006,12 | – 3 682,07 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 146 761,08 | – 135,67 | – 146 625,41 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 4 213,24 | – 3,89 | – 4 209,35 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 156 778,05 | 0,00 | – 156 778,05 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 3 842,93 | – 3 842,93 | 0,00 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 151 915,49 | 0,00 | – 151 915,49 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 3 821,33 | – 1,02 | – 3 820,31 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 153 040,07 | 0,00 | – 153 040,07 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 4 175,06 | 0,00 | – 4 175,06 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 114 317,91 | – 114 317,91 | 0,00 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 2 888,33 | – 2 888,33 | 0,00 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 111 904,81 | 0,00 | – 111 904,81 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 2 734,50 | 0,00 | – 2 734,50 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 112 574,01 | 0,00 | – 112 574,01 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 3 064,27 | 0,00 | – 3 064,27 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2013, ARTEA | Engångsbelopp | | euro | – 271 670,49 | 0,00 | – 271 670,49 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2013, ARTEA | Engångsbelopp | | euro | – 7 068,69 | 0,00 | – 7 068,69 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2013, ARTEA | Engångsbelopp | | euro | – 265 161,50 | 0,00 | – 265 161,50 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2013, ARTEA | Engångsbelopp | | euro | – 6 696,23 | 0,00 | – 6 696,23 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 1 019 368,88 | – 1 764,31 | – 1 017 604,57 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 25 066,63 | – 43,37 | – 25 023,26 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 999 950,88 | – 1 737,35 | – 998 213,53 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 24 842,08 | – 43,15 | – 24 798,93 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 958 094,96 | – 654,56 | – 957 440,40 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGEA | Engångsbelopp | | euro | – 26 435,26 | 0,00 | – 26 435,26 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGREA | Engångsbelopp | | euro | – 7 378,38 | – 15,22 | – 7 363,16 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGREA | Engångsbelopp | | euro | – 194,10 | – 194,10 | 0,00 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGREA | Engångsbelopp | | euro | – 7 940,06 | – 17,44 | – 7 922,62 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGREA | Engångsbelopp | | euro | – 180,25 | – 0,38 | – 179,87 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGREA | Engångsbelopp | | euro | – 7 992,67 | 0,00 | – 7 992,67 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGREA | Engångsbelopp | | euro | – 223,37 | 0,00 | – 223,37 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, APPAG | Engångsbelopp | | euro | – 8 174,58 | 0,00 | – 8 174,58 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, APPAG | Engångsbelopp | | euro | – 215,95 | 0,00 | – 215,95 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, APPAG | Engångsbelopp | | euro | – 8 425,65 | 0,00 | – 8 425,65 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, APPAG | Engångsbelopp | | euro | – 207,76 | 0,00 | – 207,76 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, APPAG | Engångsbelopp | | euro | – 8 403,16 | 0,00 | – 8 403,16 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, APPAG | Engångsbelopp | | euro | – 217,40 | 0,00 | – 217,40 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 318 606,39 | 0,00 | – 318 606,39 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 5 722,21 | 0,00 | – 5 722,21 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 311 931,16 | – 678,32 | – 311 252,84 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 9 530,35 | – 20,72 | – 9 509,63 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 298 341,39 | – 275,78 | – 298 065,61 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 8 564,85 | – 7,91 | – 8 556,94 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 67 892,49 | 0,00 | – 67 892,49 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 1 664,19 | – 25,74 | – 1 638,45 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 65 786,75 | 0,00 | – 65 786,75 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 1 654,81 | – 27,62 | – 1 627,19 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 66 273,76 | 0,00 | – 66 273,76 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA | Engångsbelopp | | euro | – 1 808,00 | 0,00 | – 1 808,00 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA | Engångsbelopp | | euro | – 13 892,60 | 0,00 | – 13 892,60 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA | Engångsbelopp | | euro | – 342,75 | 0,00 | – 342,75 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA | Engångsbelopp | | euro | – 13 559,76 | 0,00 | – 13 559,76 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA | Engångsbelopp | | euro | – 324,68 | 0,00 | – 324,68 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA | Engångsbelopp | | euro | – 13 425,13 | 0,00 | – 13 425,13 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA | Engångsbelopp | | euro | – 380,71 | 0,00 | – 380,71 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA | Engångsbelopp | | euro | – 27 577,60 | 0,00 | – 27 577,60 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA | Engångsbelopp | | euro | – 675,22 | 0,00 | – 675,22 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA | Engångsbelopp | | euro | – 27 326,76 | 0,00 | – 27 326,76 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA | Engångsbelopp | | euro | – 649,34 | 0,00 | – 649,34 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA | Engångsbelopp | | euro | – 27 029,34 | 0,00 | – 27 029,34 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA | Engångsbelopp | | euro | – 776,30 | 0,00 | – 776,30 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, OPPAB | Engångsbelopp | | euro | – 1 030,44 | 0,00 | – 1 030,44 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, OPPAB | Engångsbelopp | | euro | – 26,06 | 0,00 | – 26,06 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, OPPAB | Engångsbelopp | | euro | – 1 036,24 | 0,00 | – 1 036,24 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, OPPAB | Engångsbelopp | | euro | – 25,75 | 0,00 | – 25,75 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, OPPAB | Engångsbelopp | | euro | – 947,09 | 0,00 | – 947,09 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, OPPAB | Engångsbelopp | | euro | – 25,47 | 0,00 | – 25,47 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2013, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 23 625,09 | – 23 625,09 | 0,00 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2013 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2013, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 615,77 | – 615,77 | 0,00 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2013, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 23 126,42 | 0,00 | – 23 126,42 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2013, OPLO | Engångsbelopp | | euro | – 582,99 | 0,00 | – 582,99 |
| | Frikopplat direktstöd | 2013 | Retroaktiva återkrav, ansökningsåret 2012, ARCEA | Engångsbelopp | | euro | – 807 207,16 | 0,00 | – 807 207,16 |
| | | | | | Totalt IT: | euro | – 62 062 317,48 | – 832 859,40 | – 61 229 458,08 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| LT | Tvärvillkor | 2013 | Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – första pelaren, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 406 180,41 | 0,00 | – 406 180,41 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – första pelaren, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 439 963,16 | 0,00 | – 439 963,16 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – första pelaren, ansökningsåret 2014 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 453 630,71 | 0,00 | – 453 630,71 |
| | | | | | Totalt LT: | euro | – 1 299 774,28 | 0,00 | – 1 299 774,28 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| LU | Tvärvillkor | 2014 | Ansökningsåret 2013: Brister i SMR 11 och sanktionsnivå | Engångsbelopp | | euro | – 69 984,30 | – 85,03 | – 69 899,27 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Ansökningsåret 2014: Brister i SMR 11 och sanktionsnivå | Engångsbelopp | | euro | – 76 422,23 | 0,00 | – 76 422,23 |
| | Tvärvillkor | 2016 | Ansökningsåret 2015: Brister i SMR 11 och sanktionsnivå | Engångsbelopp | | euro | – 77 038,32 | 0,00 | – 77 038,32 |
| | | | | | Totalt LU: | euro | – 223 444,85 | – 85,03 | – 223 359,82 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| NL | Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag | 2016 | Brist i en grundläggande kontroll | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 1 974 343,78 | 0,00 | – 1 974 343,78 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag | 2014 | Brist i en grundläggande kontroll | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 860 852,99 | 0,00 | – 860 852,99 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag | 2015 | Brist i en grundläggande kontroll | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 1 984 619,77 | 0,00 | – 1 984 619,77 |
| | | | | | Totalt NL: | euro | – 4 819 816,54 | 0,00 | – 4 819 816,54 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| PL | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | Kontroll av att stödet beräknats riktigt inklusive åläggande av administrativa sanktioner | Engångsbelopp | | euro | – 238 400,92 | 0,00 | – 238 400,92 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | Kontroll av att stödet beräknats riktigt inklusive åläggande av administrativa sanktioner | Engångsbelopp | | euro | – 238 256,80 | 0,00 | – 238 256,80 |
| | Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper | 2014 | Brister i det nationella kontrollsystemet när det gäller dess grundläggande och kompletterande kontroller | Schablonavdrag | 25,00 % | euro | – 48 319 598,14 | – 1 791,35 | – 48 317 806,79 |
| | Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper | 2015 | Brister i det nationella kontrollsystemet när det gäller dess grundläggande och kompletterande kontroller | Schablonavdrag | 25,00 % | euro | – 26 638 201,22 | 0,00 | – 26 638 201,22 |
| | Attestering | 2008 | Återbetalning av delar av de återkrävda fordringarna till fonden | Engångsbelopp | | euro | 16,95 | 0,00 | 16,95 |
| | Attestering | 2010 | Återbetalning av delar av de återkrävda fordringarna till fonden | Engångsbelopp | | euro | 10 806,72 | 0,00 | 10 806,72 |
| | | | | | Totalt PL: | euro | – 75 423 633,41 | – 1 791,35 | – 75 421 842,06 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| PT | Vin – omstrukturering | 2010 | Brister i föranmälda kontroller på plats | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 485,18 | 0,00 | – 485,18 |
| | Vin – omstrukturering | 2011 | Brister i föranmälda kontroller på plats | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 3 064,87 | – 153,24 | – 2 911,63 |
| | Vin – omstrukturering | 2012 | Brister i föranmälda kontroller på plats | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 170 324,30 | – 930,25 | – 169 394,05 |
| | Vin – omstrukturering | 2013 | Brister i föranmälda kontroller på plats | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 1 015 606,43 | 0,00 | – 1 015 606,43 |
| | Vin – omstrukturering | 2014 | Brister i föranmälda kontroller på plats | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 753 322,89 | 0,00 | – 753 322,89 |
| | Vin – omstrukturering | 2015 | Brister i föranmälda kontroller på plats | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 125 604,54 | 0,00 | – 125 604,54 |
| | | | | | Totalt PT: | euro | – 2 068 408,21 | – 1 083,49 | – 2 067 324,72 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| RO | Frikopplat direktstöd | 2014 | Brister i kontroller på plats | Engångsbelopp | | euro | – 11 835 286,14 | 0,00 | – 11 835 286,14 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Brister i kontroller på plats | Engångsbelopp | | euro | – 3 174,48 | 0,00 | – 3 174,48 |
| | | | | | Totalt RO: | euro | – 11 838 460,62 | 0,00 | – 11 838 460,62 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| SK | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2014 | Ej stödberättigande djur ska anses vara stödberättigande enligt de slovakiska åtgärderna inom mejerisektorn samt felaktig tillämpning av force majeure | Engångsbelopp | | euro | – 508 621,21 | – 1 017,24 | – 507 603,97 |
| | Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009 | 2015 | Ej stödberättigande djur ska anses vara stödberättigande enligt de slovakiska åtgärderna inom mejerisektorn samt felaktig tillämpning av force majeure | Engångsbelopp | | euro | – 833 552,05 | 0,00 | – 833 552,05 |
| | | | | | Totalt SK: | euro | – 1 342 173,26 | – 1 017,24 | – 1 341 156,02 |

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

BE

Attestering

2015

Slumpmässiga fel EGFJ IAKS

Engångsbelopp

euro

– 151,23

– 0,30

– 150,93

Attestering

2015

Slumpmässiga fel EGFJ icke-IAKS

Engångsbelopp

euro

– 2 946,93

0,00

– 2 946,93

Totalt BE:

euro

– 3 098,16

– 0,30

– 3 097,86

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

DE

Tvärvillkor

2016

Djur saknar två öronmärken

Engångsbelopp

euro

– 141 428,68

0,00

– 141 428,68

Totalt DE:

euro

– 141 428,68

0,00

– 141 428,68

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

ES

Granskning av transaktioner

2015

Oriktigheter som upptäckts av det attesterande organet för vilka inga åtgärder har vidtagits av det utbetalande organet

Engångsbelopp

euro

– 298 854,63

0,00

– 298 854,63

Attestering

2015

Substansgranskning från avslutande av räkenskaperna

Engångsbelopp

euro

– 56 056,60

0,00

– 56 056,60

Återbetalning av direktstöd i samband med finansiell disciplin

2015

Substansgranskning från godkännande av räkenskaperna 2015

Engångsbelopp

euro

– 495,84

0,00

– 495,84

Totalt ES:

euro

– 355 407,07

0,00

– 355 407,07

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

FI

Tvärvillkor

2014

Bristfälliga kontroller av SMR 4 och djurhälsa, ansökningsåret 2013, direktstöd

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 1 038 579,96

0,00

– 1 038 579,96

Tvärvillkor

2015

Felaktig tillämpning av upprepning och tolerans för djuridentifiering, ansökningsåret 2014

Engångsbelopp

euro

– 4 663,95

0,00

– 4 663,95

Tvärvillkor

2016

Felaktig tillämpning av upprepning och tolerans för djuridentifiering, ansökningsåret 2015

Engångsbelopp

euro

– 34 994,74

0,00

– 34 994,74

Tvärvillkor

2015

Brister i kontroller av djurhälsa, ansökningsåret 2014

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 500 065,51

0,00

– 500 065,51

Tvärvillkor

2016

Brister i kontroller av djurhälsa, ansökningsåret 2015

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 808 590,57

0,00

– 808 590,57

Totalt FI:

euro

– 2 386 894,73

0,00

– 2 386 894,73

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

FR

Attestering

2014

Brister i administrativ förvaltning och kontroller

Engångsbelopp

euro

– 4 263 667,16

– 30 723,67

– 4 232 943,49

Tvärvillkor

2014

Belopp i den årliga deklarationen är inte vederbörligen motiverat

Engångsbelopp

euro

– 2 579,11

0,00

– 2 579,11

Tvärvillkor

2015

Belopp i den årliga deklarationen är inte vederbörligen motiverat

Engångsbelopp

euro

– 52 039,55

0,00

– 52 039,55

Attestering

2015

Annullerade fordringsärenden som inte ska belasta fonderna

Engångsbelopp

euro

– 83 018,34

0,00

– 83 018,34

Frikopplat direktstöd

2014

Allvarliga brister i kontrollsystemet, Korsika, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

100,00 %

euro

– 15 083 295,06

0,00

– 15 083 295,06

Frikopplat direktstöd

2015

Allvarliga brister i kontrollsystemet, Korsika, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

100,00 %

euro

– 7 869,63

0,00

– 7 869,63

Frikopplat direktstöd

2015

Allvarliga brister i kontrollsystemet, Korsika, ansökningsåret 2014

Schablonavdrag

100,00 %

euro

– 13 882 780,77

0,00

– 13 882 780,77

Frikopplat direktstöd

2014

Brister i LPIS (brist på överensstämmelse, landskapselement, betalningar och sanktioner), ansökningsåret 2013

Engångsbelopp

euro

– 12 489 249,95

0,00

– 12 489 249,95

Frikopplat direktstöd

2015

Brister i LPIS (brist på överensstämmelse, landskapselement, betalningar och sanktioner), ansökningsåret 2014

Engångsbelopp

euro

– 16 147 005,17

0,00

– 16 147 005,17

Frikopplat direktstöd

2014

Bestämning av icke-stödberättigande områden (landes et parcours), ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

10,00 %

euro

– 17 694 014,76

0,00

– 17 694 014,76

Frikopplat direktstöd

2014

Bestämning av icke-stödberättigande områden (landes et parcours), ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

25,00 %

euro

– 11 620 153,70

0,00

– 11 620 153,70

Frikopplat direktstöd

2015

Bestämning av icke-stödberättigande områden (landes et parcours), ansökningsåret 2014

Schablonavdrag

10,00 %

euro

– 18 969 206,75

0,00

– 18 969 206,75

Frikopplat direktstöd

2015

Bestämning av icke-stödberättigande områden (landes et parcours), ansökningsåret 2014

Schablonavdrag

25,00 %

euro

– 11 545 441,76

0,00

– 11 545 441,76

Attestering

2015

Upptäckt fel i tabeller i bilaga III

Engångsbelopp

euro

– 1 973,85

0,00

– 1 973,85

Attestering

2015

Känt fel för EGFJ som kommer av substansgranskningarna

Engångsbelopp

euro

– 10 700,41

0,00

– 10 700,41

Attestering

2015

Gamla fordringsärenden som potentiellt inte kan återkrävas

Engångsbelopp

euro

– 2 857 310,39

0,00

– 2 857 310,39

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

Avstämning – betalningar som gjorts efter den föreskrivna tidsfristen

Engångsbelopp

euro

– 201 114,38

0,00

– 201 114,38

Attestering

2014

Den administrativa förvaltningen och kontrollstrategin har upptäckt vissa brister i kontrollerna

Engångsbelopp

euro

– 269 267,06

0,00

– 269 267,06

Attestering

2014

Resultaten från de fysiska kontrollerna har inte överförts i sin helhet

Engångsbelopp

euro

– 50 791,33

0,00

– 50 791,33

Totalt FR:

euro

– 125 231 479,13

– 30 723,67

– 125 200 755,46

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

GB

Tvärvillkor

2014

Brister i genomförande och kontroller av GAEC-normen Minimikrav för marktäckning, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 79 411,08

0,00

– 79 411,08

Tvärvillkor

2015

Brister i genomförande och kontroller av GAEC-normen Minimikrav för marktäckning, ansökningsåret 2014

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 74 488,50

0,00

– 74 488,50

Tvärvillkor

2014

Tolerans för saknade öronmärken – bristfälliga kontroller av anmälningar av djurhändelser – SMR 7, ansökningsåret 2013

Engångsbelopp

euro

– 12 184,35

0,00

– 12 184,35

Tvärvillkor

2015

Tolerans för saknade öronmärken – bristfälliga kontroller av anmälningar av djurhändelser – SMR 7, ansökningsåret 2014

Engångsbelopp

euro

– 6 485,17

0,00

– 6 485,17

Tvärvillkor

2016

Tolerans för saknade öronmärken – bristfälliga kontroller av anmälningar av djurhändelser – SMR 7, ansökningsåret 2015

Engångsbelopp

euro

– 9 995,45

0,00

– 9 995,45

Tvärvillkor

2014

Tolerans för saknade öronmärken – brister i genomförande och kontroller av GAEC-normen Minimikrav för marktäckning, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 49 876,47

0,00

– 49 876,47

Tvärvillkor

2015

Tolerans för saknade öronmärken – brister i genomförande och kontroller av GAEC-normen Minimikrav för marktäckning, ansökningsåret 2014

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 58 781,72

0,00

– 58 781,72

Tvärvillkor

2014

Tolerans för saknade öronmärken – SMR 8, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 262 276,72

0,00

– 262 276,72

Tvärvillkor

2015

Tolerans för saknade öronmärken – SMR 8, ansökningsåret 2014

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 304 474,57

0,00

– 304 474,57

Tvärvillkor

2016

Tolerans för saknade öronmärken – SMR 8, ansökningsåret 2015

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 363 936,03

0,00

– 363 936,03

Totalt GB:

euro

– 1 221 910,06

0,00

– 1 221 910,06

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

HR

Tvärvillkor

2015

Bristfälliga kontroller av GAEC 3 och SMR 1/SMR 2 – bristfällig bedömning av avvikelser från SMR 4/SMR 1 – direktstöd, ansökningsåret 2014

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 95 557,12

0,00

– 95 557,12

Tvärvillkor

2016

Bristfälliga kontroller av GAEC 3 och SMR 1/SMR 2 – bristfällig bedömning av avvikelser från SMR 4/SMR 1 – direktstöd, ansökningsåret 2015

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 157 414,07

0,00

– 157 414,07

Tvärvillkor

2014

Bristfälliga kontroller av GAEC 3 och SMR 1/SMR 2 – Bristfällig bedömning av avvikelser från SMR 4/SMR 1 – vin, ansökningsåret 2015

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 698,38

0,00

– 698,38

Total HR:

euro

– 253 669,57

0,00

– 253 669,57

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

IT

Frikopplat direktstöd

2013

Ändring av stödanspråk efter att tidsfristen löpt ut, ansökningsåret 2012, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 28 333 756,03

– 49 039,89

– 28 284 716,14

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

Ändring av stödanspråk efter att tidsfristen löpt ut, ansökningsåret 2012, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 6 796 684,30

– 11 763,67

– 6 784 920,63

Frikopplat direktstöd

2013

Ändring av stödanspråk efter att tidsfristen löpt ut, ansökningsåren 2012–2013, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 1 820 022,16

0,00

– 1 820 022,16

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

Ändring av stödanspråk efter att tidsfristen löpt ut, ansökningsåren 2012–2013, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 13 193,05

0,00

– 13 193,05

Frikopplat direktstöd

2014

Ändring av stödanspråk efter att tidsfristen löpt ut, ansökningsåren 2012–2013, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 1 781 890,28

– 3 874,84

– 1 778 015,44

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

Ändring av stödanspråk efter att tidsfristen löpt ut, ansökningsåren 2012–2013, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 21 972,95

– 47,79

– 21 925,16

Frikopplat direktstöd

2013

Ändring av stödanspråk efter att tidsfristen löpt ut, ansökningsåret 2012, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 8 590,78

– 8 590,78

0,00

Tvärvillkor

2014

Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 8, ansökningsåret 2013

Engångsbelopp

euro

– 620,40

0,00

– 620,40

Tvärvillkor

2015

Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 8, ansökningsåret 2014

Engångsbelopp

euro

– 561,37

0,00

– 561,37

Tvärvillkor

2014

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 614 763,69

– 1 165,19

– 613 598,50

Tvärvillkor

2015

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 9 262,34

0,00

– 9 262,34

Tvärvillkor

2013

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 291 724,22

0,00

– 291 724,22

Tvärvillkor

2013

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 832 447,78

0,00

– 832 447,78

Tvärvillkor

2014

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 992,39

0,00

– 992,39

Tvärvillkor

2014

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 4 635,25

0,00

– 4 635,25

Tvärvillkor

2015

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 224,98

0,00

– 224,98

Tvärvillkor

2015

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 1 551,97

0,00

– 1 551,97

Tvärvillkor

2012

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 6 799,03

0,00

– 6 799,03

Tvärvillkor

2012

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 1 957,16

0,00

– 1 957,16

Tvärvillkor

2013

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 3 929,05

0,00

– 3 929,05

Tvärvillkor

2013

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 968,94

0,00

– 968,94

Frikopplat direktstöd

2013

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 560 716,80

– 970,50

– 559 746,30

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 13 788,22

– 23,88

– 13 764,34

Frikopplat direktstöd

2014

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 550 035,70

– 955,65

– 549 080,05

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 13 664,71

– 23,77

– 13 640,94

Frikopplat direktstöd

2015

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 527 012,31

– 360,05

– 526 652,26

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 14 541,04

0,00

– 14 541,04

Frikopplat direktstöd

2013

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGREA, OPPAB, APPAG

Engångsbelopp

euro

– 787 121,19

– 473 849,37

– 313 271,82

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGREA, OPPAB, APPAG

Engångsbelopp

euro

– 20 729,68

– 17 912,00

– 2 817,68

Frikopplat direktstöd

2014

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGREA, OPPAB, APPAG

Engångsbelopp

euro

– 843 819,49

– 1 734,92

– 842 084,57

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGREA, OPPAB, APPAG

Engångsbelopp

euro

– 19 396,34

– 36,52

– 19 359,82

Frikopplat direktstöd

2015

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGREA, OPPAB, APPAG

Engångsbelopp

euro

– 846 137,92

0,00

– 846 137,92

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AGREA, OPPAB, APPAG

Engångsbelopp

euro

– 23 388,82

0,00

– 23 388,82

Frikopplat direktstöd

2013

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 1 220 531,76

0,00

– 1 220 531,76

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 21 920,94

0,00

– 21 920,94

Frikopplat direktstöd

2014

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 1 194 960,01

– 2 598,51

– 1 192 361,50

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 36 509,25

– 79,37

– 36 429,88

Frikopplat direktstöd

2015

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 1 142 899,71

– 1 056,51

– 1 141 843,20

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 32 810,62

– 30,33

– 32 780,29

Frikopplat direktstöd

2013

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 26 049,22

0,00

– 26 049,22

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 638,50

– 10,77

– 627,73

Frikopplat direktstöd

2014

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 25 241,29

0,00

– 25 241,29

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 634,93

– 10,59

– 624,34

Frikopplat direktstöd

2015

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 25 428,14

0,00

– 25 428,14

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 693,71

0,00

– 693,71

Frikopplat direktstöd

2013

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA

Engångsbelopp

euro

– 94 270,59

0,00

– 94 270,59

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA

Engångsbelopp

euro

– 2 325,79

0,00

– 2 325,79

Frikopplat direktstöd

2014

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA

Engångsbelopp

euro

– 92 011,95

0,00

– 92 011,95

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA

Engångsbelopp

euro

– 2 203,24

0,00

– 2 203,24

Frikopplat direktstöd

2015

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA

Engångsbelopp

euro

– 91 098,43

0,00

– 91 098,43

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA

Engångsbelopp

euro

– 2 583,30

0,00

– 2 583,30

Frikopplat direktstöd

2013

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA

Engångsbelopp

euro

– 3 193,47

0,00

– 3 193,47

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA

Engångsbelopp

euro

– 78,20

0,00

– 78,20

Frikopplat direktstöd

2014

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA

Engångsbelopp

euro

– 3 164,40

0,00

– 3 164,40

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA

Engångsbelopp

euro

– 75,19

0,00

– 75,19

Frikopplat direktstöd

2015

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA

Engångsbelopp

euro

– 3 129,97

0,00

– 3 129,97

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA

Engångsbelopp

euro

– 89,89

0,00

– 89,89

Frikopplat direktstöd

2013

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 1 959,98

– 1 959,98

0,00

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 49,52

– 49,52

0,00

Frikopplat direktstöd

2014

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 1 918,62

0,00

– 1 918,62

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 46,88

0,00

– 46,88

Frikopplat direktstöd

2015

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 1 930,09

0,00

– 1 930,09

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

LPIS nedlagd mark, ansökningsåren 2012–2014, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 52,54

0,00

– 52,54

Frikopplat direktstöd

2013

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 1 989 874,51

– 3 444,06

– 1 986 430,45

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 48 931,70

– 84,68

– 48 847,02

Frikopplat direktstöd

2014

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 1 951 969,37

– 3 391,41

– 1 948 577,96

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 48 493,36

– 84,25

– 48 409,11

Frikopplat direktstöd

2015

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 1 870 263,85

– 1 277,74

– 1 868 986,11

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 51 603,34

0,00

– 51 603,34

Frikopplat direktstöd

2013

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGREA

Engångsbelopp

euro

– 67 947,65

– 140,14

– 67 807,51

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGREA

Engångsbelopp

euro

– 1 787,50

– 1 787,50

0,00

Frikopplat direktstöd

2014

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGREA

Engångsbelopp

euro

– 73 120,03

– 160,49

– 72 959,54

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGREA

Engångsbelopp

euro

– 1 659,94

– 3,64

– 1 656,30

Frikopplat direktstöd

2015

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGREA

Engångsbelopp

euro

– 73 604,54

0,00

– 73 604,54

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, AGREA

Engångsbelopp

euro

– 2 056,98

0,00

– 2 056,98

Frikopplat direktstöd

2013

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 156 729,91

0,00

– 156 729,91

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 2 814,91

0,00

– 2 814,91

Frikopplat direktstöd

2014

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 153 446,20

– 94 398,39

– 59 047,81

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 4 688,19

– 1 006,12

– 3 682,07

Frikopplat direktstöd

2015

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 146 761,08

– 135,67

– 146 625,41

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 4 213,24

– 3,89

– 4 209,35

Frikopplat direktstöd

2013

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 156 778,05

0,00

– 156 778,05

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 3 842,93

– 3 842,93

0,00

Frikopplat direktstöd

2014

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 151 915,49

0,00

– 151 915,49

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 3 821,33

– 1,02

– 3 820,31

Frikopplat direktstöd

2015

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 153 040,07

0,00

– 153 040,07

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 4 175,06

0,00

– 4 175,06

Frikopplat direktstöd

2013

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 114 317,91

– 114 317,91

0,00

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 2 888,33

– 2 888,33

0,00

Frikopplat direktstöd

2014

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 111 904,81

0,00

– 111 904,81

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 2 734,50

0,00

– 2 734,50

Frikopplat direktstöd

2015

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 112 574,01

0,00

– 112 574,01

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2014, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 3 064,27

0,00

– 3 064,27

Frikopplat direktstöd

2013

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2013, ARTEA

Engångsbelopp

euro

– 271 670,49

0,00

– 271 670,49

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2013, ARTEA

Engångsbelopp

euro

– 7 068,69

0,00

– 7 068,69

Frikopplat direktstöd

2014

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2013, ARTEA

Engångsbelopp

euro

– 265 161,50

0,00

– 265 161,50

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

LPIS överlappande areal, ansökningsåren 2012–2013, ARTEA

Engångsbelopp

euro

– 6 696,23

0,00

– 6 696,23

Frikopplat direktstöd

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 1 019 368,88

– 1 764,31

– 1 017 604,57

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 25 066,63

– 43,37

– 25 023,26

Frikopplat direktstöd

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 999 950,88

– 1 737,35

– 998 213,53

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 24 842,08

– 43,15

– 24 798,93

Frikopplat direktstöd

2015

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 958 094,96

– 654,56

– 957 440,40

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGEA

Engångsbelopp

euro

– 26 435,26

0,00

– 26 435,26

Frikopplat direktstöd

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGREA

Engångsbelopp

euro

– 7 378,38

– 15,22

– 7 363,16

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGREA

Engångsbelopp

euro

– 194,10

– 194,10

0,00

Frikopplat direktstöd

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGREA

Engångsbelopp

euro

– 7 940,06

– 17,44

– 7 922,62

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGREA

Engångsbelopp

euro

– 180,25

– 0,38

– 179,87

Frikopplat direktstöd

2015

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGREA

Engångsbelopp

euro

– 7 992,67

0,00

– 7 992,67

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AGREA

Engångsbelopp

euro

– 223,37

0,00

– 223,37

Frikopplat direktstöd

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, APPAG

Engångsbelopp

euro

– 8 174,58

0,00

– 8 174,58

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, APPAG

Engångsbelopp

euro

– 215,95

0,00

– 215,95

Frikopplat direktstöd

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, APPAG

Engångsbelopp

euro

– 8 425,65

0,00

– 8 425,65

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, APPAG

Engångsbelopp

euro

– 207,76

0,00

– 207,76

Frikopplat direktstöd

2015

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, APPAG

Engångsbelopp

euro

– 8 403,16

0,00

– 8 403,16

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, APPAG

Engångsbelopp

euro

– 217,40

0,00

– 217,40

Frikopplat direktstöd

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 318 606,39

0,00

– 318 606,39

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 5 722,21

0,00

– 5 722,21

Frikopplat direktstöd

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 311 931,16

– 678,32

– 311 252,84

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 9 530,35

– 20,72

– 9 509,63

Frikopplat direktstöd

2015

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 298 341,39

– 275,78

– 298 065,61

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 8 564,85

– 7,91

– 8 556,94

Frikopplat direktstöd

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 67 892,49

0,00

– 67 892,49

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 1 664,19

– 25,74

– 1 638,45

Frikopplat direktstöd

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 65 786,75

0,00

– 65 786,75

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 1 654,81

– 27,62

– 1 627,19

Frikopplat direktstöd

2015

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 66 273,76

0,00

– 66 273,76

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARPEA

Engångsbelopp

euro

– 1 808,00

0,00

– 1 808,00

Frikopplat direktstöd

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA

Engångsbelopp

euro

– 13 892,60

0,00

– 13 892,60

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA

Engångsbelopp

euro

– 342,75

0,00

– 342,75

Frikopplat direktstöd

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA

Engångsbelopp

euro

– 13 559,76

0,00

– 13 559,76

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA

Engångsbelopp

euro

– 324,68

0,00

– 324,68

Frikopplat direktstöd

2015

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA

Engångsbelopp

euro

– 13 425,13

0,00

– 13 425,13

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, ARTEA

Engångsbelopp

euro

– 380,71

0,00

– 380,71

Frikopplat direktstöd

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA

Engångsbelopp

euro

– 27 577,60

0,00

– 27 577,60

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA

Engångsbelopp

euro

– 675,22

0,00

– 675,22

Frikopplat direktstöd

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA

Engångsbelopp

euro

– 27 326,76

0,00

– 27 326,76

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA

Engångsbelopp

euro

– 649,34

0,00

– 649,34

Frikopplat direktstöd

2015

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA

Engångsbelopp

euro

– 27 029,34

0,00

– 27 029,34

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, AVEPA

Engångsbelopp

euro

– 776,30

0,00

– 776,30

Frikopplat direktstöd

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, OPPAB

Engångsbelopp

euro

– 1 030,44

0,00

– 1 030,44

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, OPPAB

Engångsbelopp

euro

– 26,06

0,00

– 26,06

Frikopplat direktstöd

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, OPPAB

Engångsbelopp

euro

– 1 036,24

0,00

– 1 036,24

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, OPPAB

Engångsbelopp

euro

– 25,75

0,00

– 25,75

Frikopplat direktstöd

2015

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, OPPAB

Engångsbelopp

euro

– 947,09

0,00

– 947,09

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2014, OPPAB

Engångsbelopp

euro

– 25,47

0,00

– 25,47

Frikopplat direktstöd

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2013, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 23 625,09

– 23 625,09

0,00

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2013

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2013, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 615,77

– 615,77

0,00

Frikopplat direktstöd

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2013, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 23 126,42

0,00

– 23 126,42

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

Minsta storlek, ansökningsåren 2012–2013, OPLO

Engångsbelopp

euro

– 582,99

0,00

– 582,99

Frikopplat direktstöd

2013

Retroaktiva återkrav, ansökningsåret 2012, ARCEA

Engångsbelopp

euro

– 807 207,16

0,00

– 807 207,16

Totalt IT:

euro

– 62 062 317,48

– 832 859,40

– 61 229 458,08

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

LT

Tvärvillkor

2013

Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – första pelaren, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 406 180,41

0,00

– 406 180,41

Tvärvillkor

2014

Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – första pelaren, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 439 963,16

0,00

– 439 963,16

Tvärvillkor

2015

Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – första pelaren, ansökningsåret 2014

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 453 630,71

0,00

– 453 630,71

Totalt LT:

euro

– 1 299 774,28

0,00

– 1 299 774,28

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

LU

Tvärvillkor

2014

Ansökningsåret 2013: Brister i SMR 11 och sanktionsnivå

Engångsbelopp

euro

– 69 984,30

– 85,03

– 69 899,27

Tvärvillkor

2015

Ansökningsåret 2014: Brister i SMR 11 och sanktionsnivå

Engångsbelopp

euro

– 76 422,23

0,00

– 76 422,23

Tvärvillkor

2016

Ansökningsåret 2015: Brister i SMR 11 och sanktionsnivå

Engångsbelopp

euro

– 77 038,32

0,00

– 77 038,32

Totalt LU:

euro

– 223 444,85

– 85,03

– 223 359,82

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

NL

Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag

2016

Brist i en grundläggande kontroll

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 1 974 343,78

0,00

– 1 974 343,78

Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag

2014

Brist i en grundläggande kontroll

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 860 852,99

0,00

– 860 852,99

Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag

2015

Brist i en grundläggande kontroll

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 1 984 619,77

0,00

– 1 984 619,77

Totalt NL:

euro

– 4 819 816,54

0,00

– 4 819 816,54

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

PL

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

Kontroll av att stödet beräknats riktigt inklusive åläggande av administrativa sanktioner

Engångsbelopp

euro

– 238 400,92

0,00

– 238 400,92

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

Kontroll av att stödet beräknats riktigt inklusive åläggande av administrativa sanktioner

Engångsbelopp

euro

– 238 256,80

0,00

– 238 256,80

Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper

2014

Brister i det nationella kontrollsystemet när det gäller dess grundläggande och kompletterande kontroller

Schablonavdrag

25,00 %

euro

– 48 319 598,14

– 1 791,35

– 48 317 806,79

Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper

2015

Brister i det nationella kontrollsystemet när det gäller dess grundläggande och kompletterande kontroller

Schablonavdrag

25,00 %

euro

– 26 638 201,22

0,00

– 26 638 201,22

Attestering

2008

Återbetalning av delar av de återkrävda fordringarna till fonden

Engångsbelopp

euro

16,95

0,00

16,95

Attestering

2010

Återbetalning av delar av de återkrävda fordringarna till fonden

Engångsbelopp

euro

10 806,72

0,00

10 806,72

Totalt PL:

euro

– 75 423 633,41

– 1 791,35

– 75 421 842,06

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

PT

Vin – omstrukturering

2010

Brister i föranmälda kontroller på plats

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 485,18

0,00

– 485,18

Vin – omstrukturering

2011

Brister i föranmälda kontroller på plats

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 3 064,87

– 153,24

– 2 911,63

Vin – omstrukturering

2012

Brister i föranmälda kontroller på plats

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 170 324,30

– 930,25

– 169 394,05

Vin – omstrukturering

2013

Brister i föranmälda kontroller på plats

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 1 015 606,43

0,00

– 1 015 606,43

Vin – omstrukturering

2014

Brister i föranmälda kontroller på plats

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 753 322,89

0,00

– 753 322,89

Vin – omstrukturering

2015

Brister i föranmälda kontroller på plats

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 125 604,54

0,00

– 125 604,54

Totalt PT:

euro

– 2 068 408,21

– 1 083,49

– 2 067 324,72

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

RO

Frikopplat direktstöd

2014

Brister i kontroller på plats

Engångsbelopp

euro

– 11 835 286,14

0,00

– 11 835 286,14

Frikopplat direktstöd

2015

Brister i kontroller på plats

Engångsbelopp

euro

– 3 174,48

0,00

– 3 174,48

Totalt RO:

euro

– 11 838 460,62

0,00

– 11 838 460,62

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

SK

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2014

Ej stödberättigande djur ska anses vara stödberättigande enligt de slovakiska åtgärderna inom mejerisektorn samt felaktig tillämpning av force majeure

Engångsbelopp

euro

– 508 621,21

– 1 017,24

– 507 603,97

Övriga direktstöd – artiklarna 68–72 i förordning nr 73/2009

2015

Ej stödberättigande djur ska anses vara stödberättigande enligt de slovakiska åtgärderna inom mejerisektorn samt felaktig tillämpning av force majeure

Engångsbelopp

euro

– 833 552,05

0,00

– 833 552,05

Totalt SK:

euro

– 1 342 173,26

– 1 017,24

– 1 341 156,02

| Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- |
| euro | – 288 671 916,05 | – 867 560,48 | – 287 804 355,57 |

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

euro

– 288 671 916,05

– 867 560,48

– 287 804 355,57

Budgetpost: 6711

| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Attestering | 2015 | Kända fel, Ejflu IAKS | Engångsbelopp | | euro | – 248 145,47 | 0,00 | – 248 145,47 |
| | Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna | 2015 | Kända fel, Ejflu icke-IAKS | Engångsbelopp | | euro | – 97 101,16 | 0,00 | – 97 101,16 |
| | Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna | 2015 | Mest sannolikt fel, Ejflu IAKS | Engångsbelopp | | euro | – 801 534,18 | 0,00 | – 801 534,18 |
| | Attestering | 2015 | Mest sannolikt fel, Ejflu icke-IAKS | Engångsbelopp | | euro | – 11 819,23 | 0,00 | – 11 819,23 |
| | | | | | Totalt BE: | euro | – 1 158 600,04 | 0,00 | – 1 158 600,04 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| BG | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | Brister i de grundläggande kontrollerna Kontroller på plats av tillräcklig kvalitet och Tillfredsställande kontroll av alla ansökningar om utbetalning | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 1 622 950,13 | – 13 953,35 | – 1 608 996,78 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2014 | Brister i de grundläggande kontrollerna Kontroller på plats av tillräcklig kvalitet och Tillfredsställande kontroll av alla ansökningar om utbetalning | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 4 257 763,81 | – 33 684,68 | – 4 224 079,13 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2015 | Brister i de grundläggande kontrollerna Kontroller på plats av tillräcklig kvalitet och Tillfredsställande kontroll av alla ansökningar om utbetalning | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 5 216 784,13 | – 225 270,66 | – 4 991 513,47 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till direkta köp | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 9 463,52 | 0,00 | – 9 463,52 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till direkta köp | Schablonavdrag | 10,00 % | euro | – 7 640,32 | 0,00 | – 7 640,32 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2014 | Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till direkta köp | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 20 290,80 | 0,00 | – 20 290,80 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2014 | Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till direkta köp | Schablonavdrag | 10,00 % | euro | – 14 082,10 | 0,00 | – 14 082,10 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2015 | Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till direkta köp | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 10 814,82 | 0,00 | – 10 814,82 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2015 | Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till direkta köp | Schablonavdrag | 10,00 % | euro | – 2 123,56 | 0,00 | – 2 123,56 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till utvärderingskommittén | Schablonavdrag | 10,00 % | euro | – 1 339,27 | 0,00 | – 1 339,27 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2015 | Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till utvärderingskommittén | Schablonavdrag | 10,00 % | euro | – 61 239,27 | 0,00 | – 61 239,27 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2015 | Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till utvärderingskommittén | Schablonavdrag | 15,00 % | euro | – 501 851,89 | 0,00 | – 501 851,89 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2014 | Brister i den grundläggande kontrollen Kontroll av berättigande till investeringar – korrigering av ej berättigat stöd | Engångsbelopp | | euro | – 127 056,53 | 0,00 | – 127 056,53 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2015 | Brister i den grundläggande kontrollen Kontroll av berättigande till investeringar – korrigering av ej berättigat stöd | Engångsbelopp | | euro | – 309 809,43 | 0,00 | – 309 809,43 |
| | | | | | Totalt BG: | euro | – 12 163 209,58 | – 272 908,69 | – 11 890 300,89 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| CZ | Attestering | 2015 | Finansiella fel i Ejflu icke-IAKS-population | Engångsbelopp | | euro | – 771 065,76 | 0,00 | – 771 065,76 |
| | | | | | Totalt CZ | euro | – 771 065,76 | 0,00 | – 771 065,76 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| DE | Attestering | 2015 | Finansiella fel i Ejflu icke-IAKS-population | Engångsbelopp | | euro | – 56 245,50 | 0,00 | – 56 245,50 |
| | | | | | Totalt DE: | euro | – 56 245,50 | 0,00 | – 56 245,50 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| ES | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – offentliga stödmottagare | 2014 | Finansiering av icke stödberättigande mervärdesskatt | Schablonavdrag | 100,00 % | euro | – 1 021 311,75 | 0,00 | – 1 021 311,75 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – offentliga stödmottagare | 2014 | Avsaknad av motivering till det antagna anbudet | Schablonavdrag | 25,00 % | euro | – 7 297,53 | 0,00 | – 7 297,53 |
| | | | | | Totalt ES: | euro | – 1 028 609,28 | 0,00 | – 1 028 609,28 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| FI | Tvärvillkor | 2013 | Bristfälliga kontroller av SMR 4 och djurhälsa, ansökningsåret 2013 – landsbygdsutveckling | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 325 599,65 | 0,00 | – 325 599,65 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Bristfälliga kontroller av SMR 4 och djurhälsa, ansökningsåret 2013 – landsbygdsutveckling | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 155 351,64 | 0,00 | – 155 351,64 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Brister i kontroller av djurhälsa, ansökningsåret 2014 – landsbygdsutveckling | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 283 404,93 | 0,00 | – 283 404,93 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Brister i kontroller av djurhälsa, ansökningsåret 2014 – landsbygdsutveckling | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 101 146,89 | 0,00 | – 101 146,89 |
| | | | | | Totalt FI: | euro | – 865 503,11 | 0,00 | – 865 503,11 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| FR | Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna | 2015 | Känt fel upptäckt under substansgranskning – granskning nr SIGC 09 | Engångsbelopp | | euro | – 109,74 | 0,00 | – 109,74 |
| | Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna | 2015 | Känt fel – granskning nr Ejflu IAKS 76 | Engångsbelopp | | euro | – 4,28 | 0,00 | – 4,28 |
| | Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna | 2015 | Känt fel – granskning nr Ejflu icke-IAKS 127 | Engångsbelopp | | euro | – 3 174,19 | 0,00 | – 3 174,19 |
| | Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna | 2015 | Mest sannolikt fel beräknat för RDR 3 (programmet för 2014–2020), budgetåret 2015 – Ejflu IAKS | Engångsbelopp | | euro | – 43 665,75 | 0,00 | – 43 665,75 |
| | Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna | 2015 | Mest sannolikt fel – Ejflu SIGC – 2014–2020 | Engångsbelopp | | euro | – 13 127 243,30 | 0,00 | – 13 127 243,30 |
| | | | | | Totalt FR: | euro | – 13 174 197,26 | 0,00 | – 13 174 197,26 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| GB | Attestering | 2015 | Finansiella fel i Ejflu-populationen | Engångsbelopp | | euro | – 144 040,03 | 0,00 | – 144 040,03 |
| | Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna | 2015 | Finansiella fel i Ejflu-populationen | Engångsbelopp | | euro | – 4 796,44 | 0,00 | – 4 796,44 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder | 2013 | Åtgärd 212 – bristande efterlevnad av djurtätheten | Engångsbelopp | | euro | – 311,97 | 0,00 | – 311,97 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder | 2014 | Åtgärd 212 – bristande efterlevnad av djurtätheten | Engångsbelopp | | euro | – 16 634,06 | 0,00 | – 16 634,06 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder | 2014 | Åtgärd 214 – bristande dokumentation av kontroller på plats (uppföljning av RD2/2011/017/UK) | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 2 372,97 | – 2 372,97 | 0,00 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder | 2014 | Åtgärd 214 – bristande uppföljning av resultaten av korskontroller av boskap (uppföljning av RD2/2011/017/UK) | Engångsbelopp | | euro | – 110 769,34 | – 2 493,67 | – 108 275,67 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder | 2015 | Åtgärd 214 – bristande uppföljning av resultaten av korskontroller av boskap (uppföljning av RD2/2011/017/UK) | Engångsbelopp | | euro | – 344 025,95 | 0,00 | – 344 025,95 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder | 2014 | Åtgärd 214 – ansökningar om utbetalning har inte skickats inom den tidsfrist som anges i avtalen som undertecknats inom ramen för programmet för 2000–2006 | Engångsbelopp | | euro | – 562 686,14 | 0,00 | – 562 686,14 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder | 2015 | Åtgärd 214 – ansökningar om utbetalning har inte skickats inom den tidsfrist som anges i avtalen som undertecknats inom ramen för programmet för 2000–2006 | Engångsbelopp | | euro | – 271 381,75 | 0,00 | – 271 381,75 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder | 2013 | Åtgärd 214 – kontroll av vissa åtaganden under kontroller på plats, budgetåret 2013 | Engångsbelopp | | euro | – 39 988,91 | 0,00 | – 39 988,91 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder | 2014 | Åtgärd 214 – kontroll av vissa åtaganden under kontroller på plats, budgetåret 2014 | Engångsbelopp | | euro | – 565 888,19 | 0,00 | – 565 888,19 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder | 2013 | Åtgärd 221 – det belopp som utbetalats för inkomstbortfall överskred det högsta tillåtna beloppet i landsbygdsprogrammet (budgetåren 2013–2014) | Engångsbelopp | | euro | – 1 027,58 | 0,00 | – 1 027,58 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder | 2014 | Åtgärd 221 – det belopp som utbetalats för inkomstbortfall överskred det högsta tillåtna beloppet i landsbygdsprogrammet (budgetåren 2013–2014) | Engångsbelopp | | euro | – 25 274,32 | 0,00 | – 25 274,32 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020) – åtgärder för skogarna | 2015 | Åtgärd 221 – det belopp som utbetalats för inkomstbortfall överskred det högsta tillåtna beloppet i landsbygdsprogrammet (budgetåret 2015) | Engångsbelopp | | euro | – 56 264,65 | 0,00 | – 56 264,65 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder | 2013 | Åtgärd 221 – avsaknad av kontroll av villkor för stödberättigande för tidigare nyttjande av mark | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 3 385,42 | – 0,38 | – 3 385,04 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder | 2014 | Åtgärd 221 – avsaknad av kontroll av villkor för stödberättigande för tidigare nyttjande av mark | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 81 064,20 | – 223,91 | – 80 840,29 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder | 2013 | Åtgärd 221 – inga besök på plats i fråga om plantering av träd (krav i avdelning II) | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 8 949,14 | 0,00 | – 8 949,14 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder | 2014 | Åtgärd 221 – inga besök på plats i fråga om plantering av träd (krav i avdelning II) | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 211 518,40 | 0,00 | – 211 518,40 |
| | | | | | Totalt GB: | euro | – 2 450 379,46 | – 5 090,93 | – 2 445 288,53 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| IE | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 4 – Leader (2007–2013) | 2014 | Brister i grundläggande kontroller och kompletterande kontroller | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 4 342,61 | 0,00 | – 4 342,61 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – Leader | 2015 | Brister i grundläggande kontroller och kompletterande kontroller | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 23 101,13 | 0,00 | – 23 101,13 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – Leader | 2016 | Brister i grundläggande kontroller och kompletterande kontroller | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 98 336,23 | 0,00 | – 98 336,23 |
| | | | | | Total IE: | euro | – 125 779,97 | 0,00 | – 125 779,97 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| IT | Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013) | 2013 | Regionen Kampanien: avsaknad av den kompletterande kontrollen Tillfredsställande verifieringskedja för administrativa kontroller (2 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2015-06-09) | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 11 166,67 | – 10 455,61 | – 711,06 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013) | 2014 | Regionen Kampanien: avsaknad av den kompletterande kontrollen Tillfredsställande verifieringskedja för administrativa kontroller (2 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2015-06-09) | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 32 387,90 | – 605,55 | – 31 782,35 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare | 2015 | Regionen Kampanien: avsaknad av den kompletterande kontrollen Tillfredsställande verifieringskedja för administrativa kontroller (2 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2015-06-09) | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 12 665,03 | – 274,75 | – 12 390,28 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013) | 2011 | Regionen Kampanien – Agriconsulting-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud | Engångsbelopp | | euro | – 54 949,44 | 0,00 | – 54 949,44 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013) | 2013 | Regionen Kampanien – Agriconsulting-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud | Engångsbelopp | | euro | – 52 201,97 | 0,00 | – 52 201,97 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare | 2015 | Regionen Kampanien – Agriconsulting-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud | Engångsbelopp | | euro | – 1 373,74 | 0,00 | – 1 373,74 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare | 2016 | Regionen Kampanien – Agriconsulting-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud | Engångsbelopp | | euro | – 1 373,74 | 0,00 | – 1 373,74 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013) | 2012 | Regionen Kampanien – Spotzone-avtalet: offentlig upphandling – bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud | Engångsbelopp | | euro | – 2 305,14 | 0,00 | – 2 305,14 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013) | 2013 | Regionen Kampanien – Spotzone-avtalet: offentlig upphandling – bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud | Engångsbelopp | | euro | – 3 959,82 | 0,00 | – 3 959,82 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013) | 2014 | Regionen Kampanien – Spotzone-avtalet: offentlig upphandling – bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud | Engångsbelopp | | euro | – 1 513,87 | 0,00 | – 1 513,87 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare | 2015 | Regionen Kampanien – Spotzone-avtalet: offentlig upphandling – bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud | Engångsbelopp | | euro | – 382,10 | 0,00 | – 382,10 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare | 2016 | Regionen Kampanien – Spotzone-avtalet: offentlig upphandling – bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud | Engångsbelopp | | euro | – 255,01 | 0,00 | – 255,01 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 29 480,21 | 0,00 | – 29 480,21 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 24 874,24 | 0,00 | – 24 874,24 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 30 810,51 | 0,00 | – 30 810,51 |
| | Tvärvillkor | 2012 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 21 989,78 | 0,00 | – 21 989,78 |
| | Tvärvillkor | 2012 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 33 052,52 | 0,00 | – 33 052,52 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 14 961,86 | 0,00 | – 14 961,86 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 29 996,97 | 0,00 | – 29 996,97 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 11 218,44 | 0,00 | – 11 218,44 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 27 630,58 | 0,00 | – 27 630,58 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 3 049,69 | 0,00 | – 3 049,69 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 13 853,16 | 0,00 | – 13 853,16 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 – stöd i form av schablonbelopp | 2014 | Budgetåret 2014 – unga jordbrukare: 18-månadersregeln har inte följts | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 1 027,12 | 0,00 | – 1 027,12 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) – stöd i form av schablonbelopp | 2015 | Budgetåret 2015 – unga jordbrukare: 18-månadersregeln har inte följts | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 331 985,98 | 0,00 | – 331 985,98 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) – stöd i form av schablonbelopp | 2016 | Budgetåret 2016 – unga jordbrukare: 18-månadersregeln har inte följts | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 126 856,36 | 0,00 | – 126 856,36 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) – stöd i form av schablonbelopp | 2017 | Budgetåret 2017 – unga jordbrukare: 18-månadersregeln har inte följts | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 9 087,54 | 0,00 | – 9 087,54 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013) | 2013 | Sicilien: avsaknad av den kompletterande kontrollen Tillfredsställande verifieringskedja för administrativa kontroller (2 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2015-06-09 för projekt/avtal som upphandlats offentligt) | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 5 824,38 | – 2 995,30 | – 2 829,08 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013) | 2014 | Sicilien: avsaknad av den kompletterande kontrollen Tillfredsställande verifieringskedja för administrativa kontroller (2 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2015-06-09 för projekt/avtal som upphandlats offentligt) | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 17 149,42 | – 4 505,32 | – 12 644,10 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare | 2015 | Sicilien: avsaknad av den kompletterande kontrollen Tillfredsställande verifieringskedja för administrativa kontroller (2 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2015-06-09 för projekt/avtal som upphandlats offentligt) | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 10 570,48 | – 6 469,36 | – 4 101,12 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013) | 2013 | Sicilien: brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet (5 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2016-10-14 för projekt/avtal som inte upphandlats offentligt) | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 25 043,61 | – 3 091,72 | – 21 951,89 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013) | 2014 | Sicilien: brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet (5 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2016-10-14 för projekt/avtal som inte upphandlats offentligt) | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 35 827,50 | – 3 447,07 | – 32 380,43 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare | 2015 | Sicilien: brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet (5 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2016-10-14 för projekt/avtal som inte upphandlats offentligt) | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 38 552,45 | 0,00 | – 38 552,45 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare | 2016 | Sicilien: brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet (5 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2016-10-14 för projekt/avtal som inte upphandlats offentligt) | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 41 499,54 | 0,00 | – 41 499,54 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013) | 2012 | Regionen Sicilien: Pomilio Blumm-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud | Engångsbelopp | | euro | – 4 250,18 | 0,00 | – 4 250,18 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013) | 2013 | Regionen Sicilien: Pomilio Blumm-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud | Engångsbelopp | | euro | – 19 540,68 | 0,00 | – 19 540,68 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013) | 2014 | Regionen Sicilien: Pomilio Blumm-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud | Engångsbelopp | | euro | – 11 263,30 | 0,00 | – 11 263,30 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare | 2015 | Regionen Sicilien: Pomilio Blumm-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud | Engångsbelopp | | euro | – 16 173,40 | 0,00 | – 16 173,40 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare | 2016 | Regionen Sicilien: Pomilio Blumm-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud | Engångsbelopp | | euro | – 8 607,11 | 0,00 | – 8 607,11 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013) | 2013 | Regionen Sicilien: Sviluppo Italia Sicilia-avtalet: underlåtenhet att kontrollera kostnadernas stödberättigande under drift | Engångsbelopp | | euro | – 61 834,52 | 0,00 | – 61 834,52 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013) | 2014 | Regionen Sicilien: Sviluppo Italia Sicilia-avtalet: underlåtenhet att kontrollera kostnadernas stödberättigande under drift | Engångsbelopp | | euro | – 68 941,41 | 0,00 | – 68 941,41 |
| | | | | | Totalt IT: | euro | – 1 249 487,37 | – 31 844,68 | – 1 217 642,69 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| LT | Tvärvillkor | 2012 | Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – andra pelaren, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 2 462,79 | 0,00 | – 2 462,79 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – andra pelaren, ansökningsåret 2012 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 72 101,54 | 0,00 | – 72 101,54 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – andra pelaren, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 837,95 | 0,00 | – 837,95 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – andra pelaren, ansökningsåret 2013 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 92 752,91 | 0,00 | – 92 752,91 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – andra pelaren, ansökningsåret 2014 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 1 734,13 | 0,00 | – 1 734,13 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – andra pelaren, ansökningsåret 2014 | Schablonavdrag | 2,00 % | euro | – 90 987,07 | 0,00 | – 90 987,07 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | Bristande kontroll av att sökanden är berättigad till stöd, av kostnadernas rimlighet och av omfattningen av kontrollerna på plats | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 1 756 486,46 | – 37 393,69 | – 1 719 092,77 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | Bristande kontroll av att sökanden är berättigad till stöd, av kostnadernas rimlighet och av omfattningen av kontrollerna på plats | Schablonavdrag | 10,00 % | euro | – 1 040 377,83 | – 4 922,34 | – 1 035 455,49 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2014 | Bristande kontroll av att sökanden är berättigad till stöd, av kostnadernas rimlighet och av omfattningen av kontrollerna på plats | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 1 517 262,55 | – 77 625,07 | – 1 439 637,48 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2014 | Bristande kontroll av att sökanden är berättigad till stöd, av kostnadernas rimlighet och av omfattningen av kontrollerna på plats | Schablonavdrag | 10,00 % | euro | – 1 313 648,60 | – 15 089,25 | – 1 298 559,35 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2015 | Bristande kontroll av att sökanden är berättigad till stöd, av kostnadernas rimlighet och av omfattningen av kontrollerna på plats | Schablonavdrag | 5,00 % | euro | – 1 402 455,04 | 0,00 | – 1 402 455,04 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2015 | Bristande kontroll av att sökanden är berättigad till stöd, av kostnadernas rimlighet och av omfattningen av kontrollerna på plats | Schablonavdrag | 10,00 % | euro | – 167 616,81 | – 15 404,74 | – 152 212,07 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | Kontroll av att sökanden är berättigad till stöd | Engångsbelopp | | euro | – 797 096,99 | 0,00 | – 797 096,99 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2014 | Kontroll av att sökanden är berättigad till stöd | Engångsbelopp | | euro | – 1 703 393,84 | 0,00 | – 1 703 393,84 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) – stöd i form av schablonbelopp | 2015 | Kontroll av att sökanden är berättigad till stöd | Engångsbelopp | | euro | – 154 047,36 | 0,00 | – 154 047,36 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – offentliga stödmottagare | 2014 | Kontroll av investeringarnas berättigande | Engångsbelopp | | euro | – 43 755,49 | 0,00 | – 43 755,49 |
| | | | | | Totalt LT: | euro | – 10 157 017,36 | – 150 435,09 | – 10 006 582,27 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| LU | Tvärvillkor | 2014 | Ansökningsåret 2013: Brister i SMR 11 och sanktionsnivå | Engångsbelopp | | euro | – 7 338,14 | 0,00 | – 7 338,14 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Ansökningsåret 2014: Brister i SMR 11 och sanktionsnivå | Engångsbelopp | | euro | – 1 225,38 | 0,00 | – 1 225,38 |
| | Tvärvillkor | 2016 | Ansökningsåret 2015: Brister i SMR 11 och sanktionsnivå | Engångsbelopp | | euro | – 2,82 | 0,00 | – 2,82 |
| | | | | | Totalt LU: | euro | – 8 566,34 | 0,00 | – 8 566,34 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| LV | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2012 | Otillräcklig tillämpning av sanktioner + kontroll av små och medelstora företag | Engångsbelopp | | euro | – 213 592,44 | 0,00 | – 213 592,44 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | Otillräcklig tillämpning av sanktioner + kontroll av små och medelstora företag | Engångsbelopp | | euro | – 114 193,83 | 0,00 | – 114 193,83 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare | 2014 | Otillräcklig kontroll av små och medelstora företag – antal anställda | Engångsbelopp | | euro | – 296 320,75 | 0,00 | – 296 320,75 |
| | | | | | Total LV: | euro | – 624 107,02 | 0,00 | – 624 107,02 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| PL | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 – stöd i form av schablonbelopp (2007–2013) | 2012 | 1. | Inget avdrag för outnyttjad lagstadgad pension (iakttagelse 1) |

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

BE

Attestering

2015

Kända fel, Ejflu IAKS

Engångsbelopp

euro

– 248 145,47

0,00

– 248 145,47

Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna

2015

Kända fel, Ejflu icke-IAKS

Engångsbelopp

euro

– 97 101,16

0,00

– 97 101,16

Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna

2015

Mest sannolikt fel, Ejflu IAKS

Engångsbelopp

euro

– 801 534,18

0,00

– 801 534,18

Attestering

2015

Mest sannolikt fel, Ejflu icke-IAKS

Engångsbelopp

euro

– 11 819,23

0,00

– 11 819,23

Totalt BE:

euro

– 1 158 600,04

0,00

– 1 158 600,04

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

BG

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Brister i de grundläggande kontrollerna Kontroller på plats av tillräcklig kvalitet och Tillfredsställande kontroll av alla ansökningar om utbetalning

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 1 622 950,13

– 13 953,35

– 1 608 996,78

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2014

Brister i de grundläggande kontrollerna Kontroller på plats av tillräcklig kvalitet och Tillfredsställande kontroll av alla ansökningar om utbetalning

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 4 257 763,81

– 33 684,68

– 4 224 079,13

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2015

Brister i de grundläggande kontrollerna Kontroller på plats av tillräcklig kvalitet och Tillfredsställande kontroll av alla ansökningar om utbetalning

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 5 216 784,13

– 225 270,66

– 4 991 513,47

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till direkta köp

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 9 463,52

0,00

– 9 463,52

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till direkta köp

Schablonavdrag

10,00 %

euro

– 7 640,32

0,00

– 7 640,32

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2014

Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till direkta köp

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 20 290,80

0,00

– 20 290,80

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2014

Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till direkta köp

Schablonavdrag

10,00 %

euro

– 14 082,10

0,00

– 14 082,10

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2015

Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till direkta köp

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 10 814,82

0,00

– 10 814,82

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2015

Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till direkta köp

Schablonavdrag

10,00 %

euro

– 2 123,56

0,00

– 2 123,56

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till utvärderingskommittén

Schablonavdrag

10,00 %

euro

– 1 339,27

0,00

– 1 339,27

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2015

Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till utvärderingskommittén

Schablonavdrag

10,00 %

euro

– 61 239,27

0,00

– 61 239,27

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2015

Brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet – utgifter kopplade till utvärderingskommittén

Schablonavdrag

15,00 %

euro

– 501 851,89

0,00

– 501 851,89

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2014

Brister i den grundläggande kontrollen Kontroll av berättigande till investeringar – korrigering av ej berättigat stöd

Engångsbelopp

euro

– 127 056,53

0,00

– 127 056,53

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2015

Brister i den grundläggande kontrollen Kontroll av berättigande till investeringar – korrigering av ej berättigat stöd

Engångsbelopp

euro

– 309 809,43

0,00

– 309 809,43

Totalt BG:

euro

– 12 163 209,58

– 272 908,69

– 11 890 300,89

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

CZ

Attestering

2015

Finansiella fel i Ejflu icke-IAKS-population

Engångsbelopp

euro

– 771 065,76

0,00

– 771 065,76

Totalt CZ

euro

– 771 065,76

0,00

– 771 065,76

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

DE

Attestering

2015

Finansiella fel i Ejflu icke-IAKS-population

Engångsbelopp

euro

– 56 245,50

0,00

– 56 245,50

Totalt DE:

euro

– 56 245,50

0,00

– 56 245,50

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

ES

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – offentliga stödmottagare

2014

Finansiering av icke stödberättigande mervärdesskatt

Schablonavdrag

100,00 %

euro

– 1 021 311,75

0,00

– 1 021 311,75

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – offentliga stödmottagare

2014

Avsaknad av motivering till det antagna anbudet

Schablonavdrag

25,00 %

euro

– 7 297,53

0,00

– 7 297,53

Totalt ES:

euro

– 1 028 609,28

0,00

– 1 028 609,28

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

FI

Tvärvillkor

2013

Bristfälliga kontroller av SMR 4 och djurhälsa, ansökningsåret 2013 – landsbygdsutveckling

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 325 599,65

0,00

– 325 599,65

Tvärvillkor

2014

Bristfälliga kontroller av SMR 4 och djurhälsa, ansökningsåret 2013 – landsbygdsutveckling

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 155 351,64

0,00

– 155 351,64

Tvärvillkor

2014

Brister i kontroller av djurhälsa, ansökningsåret 2014 – landsbygdsutveckling

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 283 404,93

0,00

– 283 404,93

Tvärvillkor

2015

Brister i kontroller av djurhälsa, ansökningsåret 2014 – landsbygdsutveckling

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 101 146,89

0,00

– 101 146,89

Totalt FI:

euro

– 865 503,11

0,00

– 865 503,11

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

FR

Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna

2015

Känt fel upptäckt under substansgranskning – granskning nr SIGC 09

Engångsbelopp

euro

– 109,74

0,00

– 109,74

Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna

2015

Känt fel – granskning nr Ejflu IAKS 76

Engångsbelopp

euro

– 4,28

0,00

– 4,28

Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna

2015

Känt fel – granskning nr Ejflu icke-IAKS 127

Engångsbelopp

euro

– 3 174,19

0,00

– 3 174,19

Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna

2015

Mest sannolikt fel beräknat för RDR 3 (programmet för 2014–2020), budgetåret 2015 – Ejflu IAKS

Engångsbelopp

euro

– 43 665,75

0,00

– 43 665,75

Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna

2015

Mest sannolikt fel – Ejflu SIGC – 2014–2020

Engångsbelopp

euro

– 13 127 243,30

0,00

– 13 127 243,30

Totalt FR:

euro

– 13 174 197,26

0,00

– 13 174 197,26

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

GB

Attestering

2015

Finansiella fel i Ejflu-populationen

Engångsbelopp

euro

– 144 040,03

0,00

– 144 040,03

Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna

2015

Finansiella fel i Ejflu-populationen

Engångsbelopp

euro

– 4 796,44

0,00

– 4 796,44

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder

2013

Åtgärd 212 – bristande efterlevnad av djurtätheten

Engångsbelopp

euro

– 311,97

0,00

– 311,97

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder

2014

Åtgärd 212 – bristande efterlevnad av djurtätheten

Engångsbelopp

euro

– 16 634,06

0,00

– 16 634,06

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder

2014

Åtgärd 214 – bristande dokumentation av kontroller på plats (uppföljning av RD2/2011/017/UK)

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 2 372,97

– 2 372,97

0,00

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder

2014

Åtgärd 214 – bristande uppföljning av resultaten av korskontroller av boskap (uppföljning av RD2/2011/017/UK)

Engångsbelopp

euro

– 110 769,34

– 2 493,67

– 108 275,67

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder

2015

Åtgärd 214 – bristande uppföljning av resultaten av korskontroller av boskap (uppföljning av RD2/2011/017/UK)

Engångsbelopp

euro

– 344 025,95

0,00

– 344 025,95

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder

2014

Åtgärd 214 – ansökningar om utbetalning har inte skickats inom den tidsfrist som anges i avtalen som undertecknats inom ramen för programmet för 2000–2006

Engångsbelopp

euro

– 562 686,14

0,00

– 562 686,14

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder

2015

Åtgärd 214 – ansökningar om utbetalning har inte skickats inom den tidsfrist som anges i avtalen som undertecknats inom ramen för programmet för 2000–2006

Engångsbelopp

euro

– 271 381,75

0,00

– 271 381,75

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder

2013

Åtgärd 214 – kontroll av vissa åtaganden under kontroller på plats, budgetåret 2013

Engångsbelopp

euro

– 39 988,91

0,00

– 39 988,91

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder

2014

Åtgärd 214 – kontroll av vissa åtaganden under kontroller på plats, budgetåret 2014

Engångsbelopp

euro

– 565 888,19

0,00

– 565 888,19

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder

2013

Åtgärd 221 – det belopp som utbetalats för inkomstbortfall överskred det högsta tillåtna beloppet i landsbygdsprogrammet (budgetåren 2013–2014)

Engångsbelopp

euro

– 1 027,58

0,00

– 1 027,58

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder

2014

Åtgärd 221 – det belopp som utbetalats för inkomstbortfall överskred det högsta tillåtna beloppet i landsbygdsprogrammet (budgetåren 2013–2014)

Engångsbelopp

euro

– 25 274,32

0,00

– 25 274,32

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020) – åtgärder för skogarna

2015

Åtgärd 221 – det belopp som utbetalats för inkomstbortfall överskred det högsta tillåtna beloppet i landsbygdsprogrammet (budgetåret 2015)

Engångsbelopp

euro

– 56 264,65

0,00

– 56 264,65

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder

2013

Åtgärd 221 – avsaknad av kontroll av villkor för stödberättigande för tidigare nyttjande av mark

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 3 385,42

– 0,38

– 3 385,04

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder

2014

Åtgärd 221 – avsaknad av kontroll av villkor för stödberättigande för tidigare nyttjande av mark

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 81 064,20

– 223,91

– 80 840,29

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder

2013

Åtgärd 221 – inga besök på plats i fråga om plantering av träd (krav i avdelning II)

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 8 949,14

0,00

– 8 949,14

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013) – arealrelaterade åtgärder

2014

Åtgärd 221 – inga besök på plats i fråga om plantering av träd (krav i avdelning II)

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 211 518,40

0,00

– 211 518,40

Totalt GB:

euro

– 2 450 379,46

– 5 090,93

– 2 445 288,53

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

IE

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 4 – Leader (2007–2013)

2014

Brister i grundläggande kontroller och kompletterande kontroller

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 4 342,61

0,00

– 4 342,61

Landsbygdsutveckling Ejflu – Leader

2015

Brister i grundläggande kontroller och kompletterande kontroller

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 23 101,13

0,00

– 23 101,13

Landsbygdsutveckling Ejflu – Leader

2016

Brister i grundläggande kontroller och kompletterande kontroller

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 98 336,23

0,00

– 98 336,23

Total IE:

euro

– 125 779,97

0,00

– 125 779,97

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

IT

Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013)

2013

Regionen Kampanien: avsaknad av den kompletterande kontrollen Tillfredsställande verifieringskedja för administrativa kontroller (2 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2015-06-09)

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 11 166,67

– 10 455,61

– 711,06

Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013)

2014

Regionen Kampanien: avsaknad av den kompletterande kontrollen Tillfredsställande verifieringskedja för administrativa kontroller (2 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2015-06-09)

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 32 387,90

– 605,55

– 31 782,35

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare

2015

Regionen Kampanien: avsaknad av den kompletterande kontrollen Tillfredsställande verifieringskedja för administrativa kontroller (2 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2015-06-09)

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 12 665,03

– 274,75

– 12 390,28

Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013)

2011

Regionen Kampanien – Agriconsulting-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud

Engångsbelopp

euro

– 54 949,44

0,00

– 54 949,44

Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013)

2013

Regionen Kampanien – Agriconsulting-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud

Engångsbelopp

euro

– 52 201,97

0,00

– 52 201,97

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare

2015

Regionen Kampanien – Agriconsulting-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud

Engångsbelopp

euro

– 1 373,74

0,00

– 1 373,74

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare

2016

Regionen Kampanien – Agriconsulting-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud

Engångsbelopp

euro

– 1 373,74

0,00

– 1 373,74

Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013)

2012

Regionen Kampanien – Spotzone-avtalet: offentlig upphandling – bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud

Engångsbelopp

euro

– 2 305,14

0,00

– 2 305,14

Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013)

2013

Regionen Kampanien – Spotzone-avtalet: offentlig upphandling – bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud

Engångsbelopp

euro

– 3 959,82

0,00

– 3 959,82

Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013)

2014

Regionen Kampanien – Spotzone-avtalet: offentlig upphandling – bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud

Engångsbelopp

euro

– 1 513,87

0,00

– 1 513,87

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare

2015

Regionen Kampanien – Spotzone-avtalet: offentlig upphandling – bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud

Engångsbelopp

euro

– 382,10

0,00

– 382,10

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare

2016

Regionen Kampanien – Spotzone-avtalet: offentlig upphandling – bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud

Engångsbelopp

euro

– 255,01

0,00

– 255,01

Tvärvillkor

2013

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 29 480,21

0,00

– 29 480,21

Tvärvillkor

2014

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 24 874,24

0,00

– 24 874,24

Tvärvillkor

2015

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 30 810,51

0,00

– 30 810,51

Tvärvillkor

2012

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 21 989,78

0,00

– 21 989,78

Tvärvillkor

2012

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 33 052,52

0,00

– 33 052,52

Tvärvillkor

2013

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 14 961,86

0,00

– 14 961,86

Tvärvillkor

2013

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 29 996,97

0,00

– 29 996,97

Tvärvillkor

2014

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 11 218,44

0,00

– 11 218,44

Tvärvillkor

2014

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 27 630,58

0,00

– 27 630,58

Tvärvillkor

2015

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 3 049,69

0,00

– 3 049,69

Tvärvillkor

2015

Jordbrukare utan djur utanför Natura 2000-område – bristfälliga kontroller av SMR 1 och 5 + Jordbrukare med djur – bristfälliga kontroller av SMR 16, begränsad tillgång till veterinärsrapporter, tolerans för veterinärers verksamhetskrav, bristfälliga sanktioner för SMR 16–18, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 13 853,16

0,00

– 13 853,16

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 – stöd i form av schablonbelopp

2014

Budgetåret 2014 – unga jordbrukare: 18-månadersregeln har inte följts

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 1 027,12

0,00

– 1 027,12

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) – stöd i form av schablonbelopp

2015

Budgetåret 2015 – unga jordbrukare: 18-månadersregeln har inte följts

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 331 985,98

0,00

– 331 985,98

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) – stöd i form av schablonbelopp

2016

Budgetåret 2016 – unga jordbrukare: 18-månadersregeln har inte följts

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 126 856,36

0,00

– 126 856,36

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) – stöd i form av schablonbelopp

2017

Budgetåret 2017 – unga jordbrukare: 18-månadersregeln har inte följts

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 9 087,54

0,00

– 9 087,54

Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013)

2013

Sicilien: avsaknad av den kompletterande kontrollen Tillfredsställande verifieringskedja för administrativa kontroller (2 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2015-06-09 för projekt/avtal som upphandlats offentligt)

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 5 824,38

– 2 995,30

– 2 829,08

Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013)

2014

Sicilien: avsaknad av den kompletterande kontrollen Tillfredsställande verifieringskedja för administrativa kontroller (2 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2015-06-09 för projekt/avtal som upphandlats offentligt)

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 17 149,42

– 4 505,32

– 12 644,10

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare

2015

Sicilien: avsaknad av den kompletterande kontrollen Tillfredsställande verifieringskedja för administrativa kontroller (2 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2015-06-09 för projekt/avtal som upphandlats offentligt)

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 10 570,48

– 6 469,36

– 4 101,12

Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013)

2013

Sicilien: brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet (5 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2016-10-14 för projekt/avtal som inte upphandlats offentligt)

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 25 043,61

– 3 091,72

– 21 951,89

Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013)

2014

Sicilien: brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet (5 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2016-10-14 för projekt/avtal som inte upphandlats offentligt)

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 35 827,50

– 3 447,07

– 32 380,43

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare

2015

Sicilien: brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet (5 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2016-10-14 för projekt/avtal som inte upphandlats offentligt)

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 38 552,45

0,00

– 38 552,45

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare

2016

Sicilien: brister i den grundläggande kontrollen Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet (5 % schablonkorrigering på utbetalningar mellan 2013-06-22 och 2016-10-14 för projekt/avtal som inte upphandlats offentligt)

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 41 499,54

0,00

– 41 499,54

Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013)

2012

Regionen Sicilien: Pomilio Blumm-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud

Engångsbelopp

euro

– 4 250,18

0,00

– 4 250,18

Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013)

2013

Regionen Sicilien: Pomilio Blumm-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud

Engångsbelopp

euro

– 19 540,68

0,00

– 19 540,68

Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013)

2014

Regionen Sicilien: Pomilio Blumm-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud

Engångsbelopp

euro

– 11 263,30

0,00

– 11 263,30

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare

2015

Regionen Sicilien: Pomilio Blumm-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud

Engångsbelopp

euro

– 16 173,40

0,00

– 16 173,40

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020), investeringar – offentliga stödmottagare

2016

Regionen Sicilien: Pomilio Blumm-avtalet: offentlig upphandling – ej tillräckligt detaljerad beskrivning av tilldelningskriterierna och bristande verifieringskedja i fråga om poängtilldelning till varje anbud

Engångsbelopp

euro

– 8 607,11

0,00

– 8 607,11

Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013)

2013

Regionen Sicilien: Sviluppo Italia Sicilia-avtalet: underlåtenhet att kontrollera kostnadernas stödberättigande under drift

Engångsbelopp

euro

– 61 834,52

0,00

– 61 834,52

Landsbygdsutveckling Ejflu – tekniskt bistånd (2007–2013)

2014

Regionen Sicilien: Sviluppo Italia Sicilia-avtalet: underlåtenhet att kontrollera kostnadernas stödberättigande under drift

Engångsbelopp

euro

– 68 941,41

0,00

– 68 941,41

Totalt IT:

euro

– 1 249 487,37

– 31 844,68

– 1 217 642,69

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

LT

Tvärvillkor

2012

Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – andra pelaren, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 2 462,79

0,00

– 2 462,79

Tvärvillkor

2013

Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – andra pelaren, ansökningsåret 2012

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 72 101,54

0,00

– 72 101,54

Tvärvillkor

2013

Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – andra pelaren, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 837,95

0,00

– 837,95

Tvärvillkor

2014

Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – andra pelaren, ansökningsåret 2013

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 92 752,91

0,00

– 92 752,91

Tvärvillkor

2014

Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – andra pelaren, ansökningsåret 2014

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 1 734,13

0,00

– 1 734,13

Tvärvillkor

2015

Brister i a) kontrollernas omfattning, b) tillämpning av sanktioner, c) stickprov och övervakning – andra pelaren, ansökningsåret 2014

Schablonavdrag

2,00 %

euro

– 90 987,07

0,00

– 90 987,07

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Bristande kontroll av att sökanden är berättigad till stöd, av kostnadernas rimlighet och av omfattningen av kontrollerna på plats

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 1 756 486,46

– 37 393,69

– 1 719 092,77

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Bristande kontroll av att sökanden är berättigad till stöd, av kostnadernas rimlighet och av omfattningen av kontrollerna på plats

Schablonavdrag

10,00 %

euro

– 1 040 377,83

– 4 922,34

– 1 035 455,49

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2014

Bristande kontroll av att sökanden är berättigad till stöd, av kostnadernas rimlighet och av omfattningen av kontrollerna på plats

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 1 517 262,55

– 77 625,07

– 1 439 637,48

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2014

Bristande kontroll av att sökanden är berättigad till stöd, av kostnadernas rimlighet och av omfattningen av kontrollerna på plats

Schablonavdrag

10,00 %

euro

– 1 313 648,60

– 15 089,25

– 1 298 559,35

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2015

Bristande kontroll av att sökanden är berättigad till stöd, av kostnadernas rimlighet och av omfattningen av kontrollerna på plats

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 1 402 455,04

0,00

– 1 402 455,04

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2015

Bristande kontroll av att sökanden är berättigad till stöd, av kostnadernas rimlighet och av omfattningen av kontrollerna på plats

Schablonavdrag

10,00 %

euro

– 167 616,81

– 15 404,74

– 152 212,07

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Kontroll av att sökanden är berättigad till stöd

Engångsbelopp

euro

– 797 096,99

0,00

– 797 096,99

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2014

Kontroll av att sökanden är berättigad till stöd

Engångsbelopp

euro

– 1 703 393,84

0,00

– 1 703 393,84

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) – stöd i form av schablonbelopp

2015

Kontroll av att sökanden är berättigad till stöd

Engångsbelopp

euro

– 154 047,36

0,00

– 154 047,36

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – offentliga stödmottagare

2014

Kontroll av investeringarnas berättigande

Engångsbelopp

euro

– 43 755,49

0,00

– 43 755,49

Totalt LT:

euro

– 10 157 017,36

– 150 435,09

– 10 006 582,27

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

LU

Tvärvillkor

2014

Ansökningsåret 2013: Brister i SMR 11 och sanktionsnivå

Engångsbelopp

euro

– 7 338,14

0,00

– 7 338,14

Tvärvillkor

2015

Ansökningsåret 2014: Brister i SMR 11 och sanktionsnivå

Engångsbelopp

euro

– 1 225,38

0,00

– 1 225,38

Tvärvillkor

2016

Ansökningsåret 2015: Brister i SMR 11 och sanktionsnivå

Engångsbelopp

euro

– 2,82

0,00

– 2,82

Totalt LU:

euro

– 8 566,34

0,00

– 8 566,34

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

LV

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2012

Otillräcklig tillämpning av sanktioner + kontroll av små och medelstora företag

Engångsbelopp

euro

– 213 592,44

0,00

– 213 592,44

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Otillräcklig tillämpning av sanktioner + kontroll av små och medelstora företag

Engångsbelopp

euro

– 114 193,83

0,00

– 114 193,83

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2014

Otillräcklig kontroll av små och medelstora företag – antal anställda

Engångsbelopp

euro

– 296 320,75

0,00

– 296 320,75

Total LV:

euro

– 624 107,02

0,00

– 624 107,02

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

PL

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 – stöd i form av schablonbelopp (2007–2013)

2012

1.

Inget avdrag för outnyttjad lagstadgad pension (iakttagelse 1)

Beräknat i procent

14,51 %

euro

– 3 327 453,25

– 1 011 804,53

– 2 315 648,72

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 – stöd i form av schablonbelopp (2007–2013)

2013

| 1. | Inget avdrag för outnyttjad lagstadgad pension (iakttagelse 1) |
| --- | --- |

1.

Inget avdrag för outnyttjad lagstadgad pension (iakttagelse 1)

Beräknat i procent

14,51 %

euro

– 10 133 272,65

– 3 001 697,73

– 7 131 574,92

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 – stöd i form av schablonbelopp (2007–2013)

2013

| 1. | Inget avdrag för outnyttjad lagstadgad pension (iakttagelse 1) |
| --- | --- |

1.

Inget avdrag för outnyttjad lagstadgad pension (iakttagelse 1)

Beräknat i procent

17,07 %

euro

– 35 693 490,85

– 8 987 525,67

– 26 705 965,18

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 – stöd i form av schablonbelopp

2014

| 1. | Inget avdrag för outnyttjad lagstadgad pension (iakttagelse 1) |
| --- | --- |

1.

Inget avdrag för outnyttjad lagstadgad pension (iakttagelse 1)

Beräknat i procent

17,07 %

euro

– 11 900 888,18

0,00

– 11 900 888,18

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 – stöd i form av schablonbelopp (2007–2013)

2012

| 2. | Ingen kontroll av rösträtt på andra nivån (iakttagelse 3) |
| --- | --- |

2.

Ingen kontroll av rösträtt på andra nivån (iakttagelse 3)

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 130 548,63

0,00

– 130 548,63

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 – stöd i form av schablonbelopp (2007–2013)

2013

| 2. | Ingen kontroll av rösträtt på andra nivån (iakttagelse 3) |
| --- | --- |

2.

Ingen kontroll av rösträtt på andra nivån (iakttagelse 3)

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 1 217 145,33

– 7 306,66

– 1 209 838,67

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 – stöd i form av schablonbelopp

2014

| 2. | Ingen kontroll av rösträtt på andra nivån (iakttagelse 3) |
| --- | --- |

2.

Ingen kontroll av rösträtt på andra nivån (iakttagelse 3)

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 1 170 840,37

0,00

– 1 170 840,37

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 – stöd i form av schablonbelopp

2015

| 2. | Ingen kontroll av rösträtt på andra nivån (iakttagelse 3) |
| --- | --- |

2.

Ingen kontroll av rösträtt på andra nivån (iakttagelse 3)

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 1 585 921,87

0,00

– 1 585 921,87

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 – stöd i form av schablonbelopp (2007–2013)

2013

| 3. | Förutsättningar som skapats på konstlad väg (iakttagelse 2) |
| --- | --- |

3.

Förutsättningar som skapats på konstlad väg (iakttagelse 2)

Engångsbelopp

euro

– 146 133,24

0,00

– 146 133,24

Attestering

2015

Finansiella fel i Ejflu icke-IAKS-population

Engångsbelopp

euro

– 107 758,42

0,00

– 107 758,42

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) – stöd i form av schablonbelopp

2016

Ingen kontroll av rösträtt på andra nivån

Schablonavdrag

5,00 %

euro

– 446 416,62

0,00

– 446 416,62

Totalt PL:

euro

– 65 859 869,41

– 13 008 334,59

– 52 851 534,82

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

PT

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2015

Ej stödberättigade mottagare – medelstora företag – registrerat som oriktigheter

Engångsbelopp

euro

– 45 116,66

0,00

– 45 116,66

Landsbygdsutveckling Ejflu, investeringar – privata stödmottagare

2014

Ej stödberättigade mottagare – medelstora företag – registrerat som oriktigheter

Engångsbelopp

euro

– 114 524,57

– 471,23

– 114 053,34

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Ej stödberättigade mottagare – medelstora företag – registrerat som oriktigheter

Engångsbelopp

euro

– 672 906,57

– 13 458,13

– 659 448,44

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2011

Ej stödberättigade mottagare – medelstora företag – registrerat som oriktigheter

Engångsbelopp

euro

– 199 422,47

– 3 988,45

– 195 434,02

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2012

Ej stödberättigade mottagare – medelstora företag – registrerat som oriktigheter

Engångsbelopp

euro

– 372 136,66

– 5 464,68

– 366 671,98

Totalt PT:

euro

– 1 404 106,93

– 23 382,49

– 1 380 724,44

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

RO

Attestering

2013

Ejflu IAKS: mest sannolikt fel

Engångsbelopp

euro

– 7 649 254,28

0,00

– 7 649 254,28

Attestering

2013

Ejflu icke-IAKS: mest sannolikt fel

Engångsbelopp

euro

– 17 157 152,02

– 2 791 049,08

– 14 366 102,94

Totalt RO:

euro

– 24 806 406,30

– 2 791 049,08

– 22 015 357,22

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

SE

Attestering

2015

Ejflu, budgetåret 2015 – finansiella fel i Ejflu icke-IAKS

Engångsbelopp

euro

– 103 755,53

– 31 929,31

– 71 826,22

Totalt SE:

euro

– 103 755,53

– 31 929,31

– 71 826,22

| Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- |
| euro | – 136 006 906,22 | – 16 314 974,86 | – 119 691 931,36 |

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

euro

– 136 006 906,22

– 16 314 974,86

– 119 691 931,36

---

Rättelser

| 10.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 292/119 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 292/119

---

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1018 av den 29 juni 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU om marknader för finansiella instrument med avseende på tekniska standarder för tillsyn med angivande av information som ska meddelas av värdepappersföretag, marknadsoperatörer och kreditinstitut

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 155 av den 17 juni 2017
  )

Sidan 3, artikel 5 b

I stället för:

| ”b) | En kortfattad beskrivning av arrangemang som ska inrättas och den dag från vilken dessa arrangemang kommer att tillhandahållas i värdmedlemsstaten.” |
| --- | --- |

”b)

ska det stå:

| ”b) | En kortfattad beskrivning av arrangemangen och den dag från vilken dessa arrangemang kommer att tillhandahållas i värdmedlemsstaten.” |
| --- | --- |

”b)

---

| 10.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 292/119 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 292/119

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 143/2011 av den 17 februari 2011 om ändring av bilaga XIV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach)

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 44 av den 18 februari 2011
  )

Sidan 5, bilagan, rubriken till den fjärde kolumnen i den tabell som ska införas i bilaga XIV till förordning (EG) nr 1907/2006

I stället för:

”Sista tillämpningsdatum (1)”

ska det stå:

”Sista ansökningsdatum (1)”.

---