# Uradni list L 236/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 236 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6014. september 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 236

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6014. september 2017

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2017/1541 z dne 17. julija 2017 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, kigalijske spremembe Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč | 1 |
| | | Sprememba Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč | 3 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1542 z dne 8. junija 2017 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/35 v zvezi z izračunom regulativnih kapitalskih zahtev za določene kategorije sredstev, ki jih imajo v posesti zavarovalnice in pozavarovalnice (infrastrukturna podjetja) (
  1
  ) | 14 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU, Euratom) 2017/1543 predstavnikov vlad držav članic z dne 6. septembra 2017 o imenovanju sodnika Splošnega sodišča | 22 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo št. 1/2017 Pridružitvenega sveta EU-Egipt z dne 25. julija 2017 o dogovoru o prednostnih nalogah partnerstva EU-Egipt [2017/1544] | 23 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2017/1541 z dne 17. julija 2017 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, kigalijske spremembe Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč

1

Sprememba Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč

3

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1542 z dne 8. junija 2017 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/35 v zvezi z izračunom regulativnih kapitalskih zahtev za določene kategorije sredstev, ki jih imajo v posesti zavarovalnice in pozavarovalnice (infrastrukturna podjetja) (
  1
  )

1

14

SKLEPI

*

Sklep (EU, Euratom) 2017/1543 predstavnikov vlad držav članic z dne 6. septembra 2017 o imenovanju sodnika Splošnega sodišča

22

PRIPOROČILA

*

Priporočilo št. 1/2017 Pridružitvenega sveta EU-Egipt z dne 25. julija 2017 o dogovoru o prednostnih nalogah partnerstva EU-Egipt [2017/1544]

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 14.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 236/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 236/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2017/1541

z dne 17. julija 2017

o sklenitvi, v imenu Evropske unije, kigalijske spremembe Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija je z Odločbo Sveta 88/540/EGS (2) postala pogodbenica Dunajske konvencije o varstvu ozonskega plašča (v nadaljnjem besedilu: Dunajska konvencija) in Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (v nadaljnjem besedilu: Montrealski protokol). Poleg tega so bile odobrene naslednje spremembe Montrealskega protokola: prva sprememba z Odločbo Sveta 91/690/EGS (3), druga sprememba z Odločbo Sveta 94/68/ES (4), tretja sprememba s Sklepom Sveta 2000/646/ES (5) in četrta sprememba s Sklepom Sveta 2002/215/ES (6). |
| --- | --- |

(1)

Unija je z Odločbo Sveta 88/540/EGS (2) postala pogodbenica Dunajske konvencije o varstvu ozonskega plašča (v nadaljnjem besedilu: Dunajska konvencija) in Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (v nadaljnjem besedilu: Montrealski protokol). Poleg tega so bile odobrene naslednje spremembe Montrealskega protokola: prva sprememba z Odločbo Sveta 91/690/EGS (3), druga sprememba z Odločbo Sveta 94/68/ES (4), tretja sprememba s Sklepom Sveta 2000/646/ES (5) in četrta sprememba s Sklepom Sveta 2002/215/ES (6).

| (2) | Na 28. srečanju pogodbenic Montrealskega protokola, ki je potekalo od 10. do 15. oktobra 2016 v Kigaliju v Ruandi, je bilo sprejeto besedilo nadaljnje spremembe Montrealskega protokola (v nadaljnjem besedilu: kigalijska sprememba), s katerim je bilo nadzornim ukrepom iz Montrealskega protokola dodano postopno zmanjšanje porabe in proizvodnje fluoriranih ogljikovodikov. |
| --- | --- |

(2)

Na 28. srečanju pogodbenic Montrealskega protokola, ki je potekalo od 10. do 15. oktobra 2016 v Kigaliju v Ruandi, je bilo sprejeto besedilo nadaljnje spremembe Montrealskega protokola (v nadaljnjem besedilu: kigalijska sprememba), s katerim je bilo nadzornim ukrepom iz Montrealskega protokola dodano postopno zmanjšanje porabe in proizvodnje fluoriranih ogljikovodikov.

| (3) | Postopno zmanjšanje porabe in proizvodnje fluoriranih ogljikovodikov je potrebno, da se zmanjša prispevek navedenih snovi k podnebnim spremembam in prepreči njihovo uvajanje brez omejitev, zlasti v državah v razvoju. |
| --- | --- |

(3)

Postopno zmanjšanje porabe in proizvodnje fluoriranih ogljikovodikov je potrebno, da se zmanjša prispevek navedenih snovi k podnebnim spremembam in prepreči njihovo uvajanje brez omejitev, zlasti v državah v razvoju.

| (4) | Kigalijska sprememba je potreben prispevek k izvajanju cilja Pariškega sporazuma, sprejetega s Sklepom Sveta (EU) 2016/1841 (7), da se dvig globalne temperature omeji precej pod 2 °C glede na predindustrijsko raven in da se nadaljujejo prizadevanja, da dvig temperature ne preseže 1,5 °C glede na predindustrijsko raven. |
| --- | --- |

(4)

Kigalijska sprememba je potreben prispevek k izvajanju cilja Pariškega sporazuma, sprejetega s Sklepom Sveta (EU) 2016/1841 (7), da se dvig globalne temperature omeji precej pod 2 °C glede na predindustrijsko raven in da se nadaljujejo prizadevanja, da dvig temperature ne preseže 1,5 °C glede na predindustrijsko raven.

| (5) | Obseg pristojnosti Unije glede zadev, ki jih urejata Dunajska konvencija in Montrealski protokol, se je od leta 1988 znatno razširil. Depozitar bi moral biti v skladu s členom 13(3) Dunajske konvencije obveščen o vseh pomembnih spremembah glede obsega pristojnosti Unije v teh zadevah. |
| --- | --- |

(5)

Obseg pristojnosti Unije glede zadev, ki jih urejata Dunajska konvencija in Montrealski protokol, se je od leta 1988 znatno razširil. Depozitar bi moral biti v skladu s členom 13(3) Dunajske konvencije obveščen o vseh pomembnih spremembah glede obsega pristojnosti Unije v teh zadevah.

| (6) | Unija je o zadevah, ki jih ureja kigalijska sprememba, že sprejela instrumente, med njimi Uredbo (EU) št. 517/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(6)

Unija je o zadevah, ki jih ureja kigalijska sprememba, že sprejela instrumente, med njimi Uredbo (EU) št. 517/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

| (7) | Kigalijsko spremembo bi bilo treba odobriti– |
| --- | --- |

(7)

Kigalijsko spremembo bi bilo treba odobriti–

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Kigalijska sprememba Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, se odobri v imenu Evropske unije.

Odobri se tudi izjava o pristojnosti v skladu s členom 13(3) Dunajske konvencije.

Besedili kigalijske spremembe in izjave o pristojnosti sta priloženi temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije deponira(-jo) listino o odobritvi iz člena 13(1) Dunajske konvencije, skupaj z izjavo o pristojnosti (9).

Člen 3

Ta sklep začne veljati dan po sprejetju.

V Bruslju, 17. julija 2017

Za Svet

Predsednik

T. TAMM

---

(1)  Odobritev z dne 5. julija 2017 (še ni objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  Odločba Sveta 88/540/EGS z dne 14. oktobra 1988 o sklenitvi Dunajske konvencije o varstvu ozonskega plašča in Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (UL L 297, 31.10.1988, str. 8).

2

(3)  Odločba Sveta 91/690/EGS z dne 12. decembra 1991 o sklenitvi spremembe Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, kot so jo sprejele Pogodbenice protokola junija 1990 v Londonu (UL L 377, 31.12.1991, str. 28).

3

(4)  Odločba Sveta 94/68/ES z dne 2. decembra 1993 o sklenitvi spremembe Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (UL L 33, 7.2.1994, str. 1).

4

(5)  Sklep Sveta 2000/646/ES z dne 17. oktobra 2000 o sklenitvi spremembe Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (UL L 272, 25.10.2000, str. 26).

5

(6)  Sklep Sveta 2002/215/ES z dne 4. marca 2002 o sklenitvi četrte spremembe Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (UL L 72, 14.3.2002, str. 18).

6

(7)  Sklep Sveta (EU) 2016/1841 z dne 5. oktobra 2016 o sklenitvi Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije (UL L 282, 19.10.2016, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) št. 517/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o fluoriranih toplogrednih plinih in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 842/2006 (UL L 150, 20.5.2014, str. 195).

8

(9)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti kigalijske spremembe.

9

Uradnem listu Evropske unije

---

| 14.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 236/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 236/3

---

PREVOD

SPREMEMBA MONTREALSKEGA PROTOKOLA O SUBSTANCAH, KI ŠKODLJIVO DELUJEJO NA OZONSKI PLAŠČ

Člen I

Člen I

Sprememba

Sprememba

Člen 1, odstavek 4

Člen 1, odstavek 4

V odstavku 4 člena 1 Protokola se besede:

„Prilogi C ali Prilogi E“ nadomestijo z besedami:

„Prilogi C, Prilogi E ali Prilogi F“

Člen 2, odstavek 5

Člen 2, odstavek 5

V odstavku 5 člena 2 Protokola se besede:

„in člena 2H“ nadomestijo z besedami:

„členov 2H in 2J“

Člen 2, odstavki 8(a), 9(a) in 11

Člen 2, odstavki 8(a), 9(a) in 11

V odstavkih 8(a) in 11 člena 2 Protokola se besede:

„členov 2A do 2I“ nadomestijo z besedami:

„členov 2A do 2J“

Na koncu pododstavka (a) odstavka 8 člena 2 Protokola se dodajo naslednje besede:

„Vsak tak sporazum se lahko razširi tudi na obveznosti spoštovanja porabe ali proizvodnje na podlagi člena 2J, če celotna skupna izračunana stopnja porabe ali proizvodnje zadevnih pogodbenic ne presega ravni, ki jih zahteva člen 2J.“

V pododstavku (a)(i) odstavka 9 člena 2 Protokola se za besedo:

„prilagoditve;“

črta:

„in“

Pododstavek (a)(ii) odstavka 9 člena 2 Protokola se preštevilči v pododstavek (a)(iii).

Za pododstavek (a)(i) odstavka 9 člena 2 Protokola se doda naslednji pododstavek (a)(ii):

„je treba določiti prilagoditve potencialov globalnega segrevanja iz skupine I v prilogah A, C in F ter v pritrdilnem primeru določijo, kakšne naj so te prilagoditve; in“

Člen 2J

Člen 2J

Za členom 2I Protokola se vstavi se naslednji člen:

„Člen 2J: Fluorirani ogljikovodiki

1.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da v dvanajstmesečnem obdobju, ki se začne 1. januarja 2019, in v vsakem dvanajstmesečnem obdobju po tem obdobju njena obračunska raven porabe nadzorovanih substanc iz Priloge F, izražena v ekvivalentih CO2, ne preseže odstotka, določenega za ustrezni razpon let iz pododstavkov (a)–(e) spodaj, letnega povprečja njenih obračunskih ravni porabe za nadzorovane substance iz Priloge F za leta 2011, 2012 in 2013, k čemur se prišteje petnajst odstotkov njene obračunske ravni porabe nadzorovanih substanc iz skupine I Priloge C, kakor je določeno v odstavku 1 člena 2F, izražene v ekvivalentih CO2:

| (a) | 2019–2023: 90 odstotkov |
| --- | --- |

(a)

2019–2023: 90 odstotkov

| (b) | 2024–2028: 60 odstotkov |
| --- | --- |

(b)

2024–2028: 60 odstotkov

| (c) | 2029–2033: 30 odstotkov |
| --- | --- |

(c)

2029–2033: 30 odstotkov

| (d) | 2034–2035: 20 odstotkov |
| --- | --- |

(d)

2034–2035: 20 odstotkov

| (e) | 2036 in pozneje: 15 odstotkov |
| --- | --- |

(e)

2036 in pozneje: 15 odstotkov

2.   Ne glede na odstavek 1 tega člena lahko pogodbenice odločijo, da pogodbenica zagotovi, da v dvanajstmesečnem obdobju, ki se začne 1. januarja 2020, in v vsakem dvanajstmesečnem obdobju po tem obdobju njena obračunska raven porabe nadzorovanih substanc iz Priloge F, izražena v ekvivalentih CO2, ne preseže odstotka, določenega za ustrezen razpon let iz pododstavkov (a)–(e) spodaj, letnega povprečja njenih obračunskih ravni porabe za nadzorovane substance iz Priloge F za leta 2011, 2012 in 2013, k čemur se prišteje petindvajset odstotkov njene obračunske ravni porabe nadzorovanih substanc iz skupine I Priloge C, kakor je določeno v odstavku 1 člena 2F, izraženo v ekvivalentih CO2:

| (a) | 2020–2024: 95 odstotkov |
| --- | --- |

(a)

2020–2024: 95 odstotkov

| (b) | 2025–2028: 65 odstotkov |
| --- | --- |

(b)

2025–2028: 65 odstotkov

| (c) | 2029–2033: 30 odstotkov |
| --- | --- |

(c)

2029–2033: 30 odstotkov

| (d) | 2034–2035: 20 odstotkov |
| --- | --- |

(d)

2034–2035: 20 odstotkov

| (e) | 2036 in pozneje: 15 odstotkov |
| --- | --- |

(e)

2036 in pozneje: 15 odstotkov

3.   Vsaka pogodbenica, ki proizvaja nadzorovane substance iz Priloge F, zagotovi, da v dvanajstmesečnem obdobju, ki se začne 1. januarja 2019, in v vsakem dvanajstmesečnem obdobju po tem obdobju njena obračunska raven proizvodnje nadzorovanih substanc iz Priloge F, izražena v ekvivalentih CO2, ne preseže odstotka, določenega za ustrezni razpon let iz pododstavkov (a)–(e) spodaj, letnega povprečja njenih obračunskih ravni proizvodnje za nadzorovane substance iz Priloge F za leta 2011, 2012 in 2013, k čemur se prišteje petnajst odstotkov njene obračunske ravni proizvodnje nadzorovanih substanc iz skupine I Priloge C, kakor je določeno v odstavku 2 člena 2F, izražene v ekvivalentih CO2:

| (a) | 2019–2023: 90 odstotkov |
| --- | --- |

(a)

2019–2023: 90 odstotkov

| (b) | 2024–2028: 60 odstotkov |
| --- | --- |

(b)

2024–2028: 60 odstotkov

| (c) | 2029–2033: 30 odstotkov |
| --- | --- |

(c)

2029–2033: 30 odstotkov

| (d) | 2034–2035: 20 odstotkov |
| --- | --- |

(d)

2034–2035: 20 odstotkov

| (e) | 2036 in pozneje: 15 odstotkov |
| --- | --- |

(e)

2036 in pozneje: 15 odstotkov

4.   Ne glede na odstavek 3 tega člena lahko pogodbenice odločijo, da pogodbenica, ki proizvaja nadzorovane substance iz Priloge F, zagotovi, da v dvanajstmesečnem obdobju, ki se začne 1. januarja 2020, in v vsakem dvanajstmesečnem obdobju po tem obdobju njena obračunska raven proizvodnje nadzorovanih substanc iz Priloge F, izražena v ekvivalentih CO2, ne preseže odstotka, določenega za ustrezen razpon let iz pododstavkov (a)–(e) spodaj, letnega povprečja njenih obračunskih ravni proizvodnje za nadzorovane substance iz Priloge F za leta 2011, 2012 in 2013, k čemur se prišteje petindvajset odstotkov njene obračunske ravni proizvodnje nadzorovanih substanc iz skupine I Priloge C, kakor je določeno v odstavku 2 člena 2F, izraženo v ekvivalentih CO2:

| (a) | 2020–2024: 95 odstotkov |
| --- | --- |

(a)

2020–2024: 95 odstotkov

| (b) | 2025–2028: 65 odstotkov |
| --- | --- |

(b)

2025–2028: 65 odstotkov

| (c) | 2029–2033: 30 odstotkov |
| --- | --- |

(c)

2029–2033: 30 odstotkov

| (d) | 2034–2035: 20 odstotkov |
| --- | --- |

(d)

2034–2035: 20 odstotkov

| (e) | 2036 in pozneje: 15 odstotkov |
| --- | --- |

(e)

2036 in pozneje: 15 odstotkov

5.   Odstavki 1–4 tega člena se uporabljajo, razen če se pogodbenice ne odločijo dovoliti ravni proizvodnje ali porabe, potrebne za zadovoljitev uporab, za katere so se sporazumele, da so izvzete.

6.   Vsaka pogodbenica, ki proizvaja substance iz skupine I Priloge C ali iz Priloge F, zagotovi, da se v dvanajstmesečnem obdobju, ki se začne 1. januarja 2020, in v vsakem dvanajstmesečnem obdobju po tem obdobju njene emisije substanc iz skupine II Priloge F, proizvedenih v vsakem proizvodnem obratu, ki proizvaja substance iz skupine I Priloge C ali iz Priloge F, uničijo v izvedljivem obsegu z uporabo tehnologije, ki so jo pogodbenice odobrile v istem dvanajstmesečnem obdobju.

7.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da se vsako uničenje substanc iz skupine II Priloge F, proizvedenih v proizvodnih obratih, ki proizvajajo substance iz skupine I Priloge C ali iz Priloge F, izvede le s tehnologijami, ki so jih pogodbenice odobrile.“

Člen 3

Člen 3

Preambula člena 3 Protokola se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za namene členov 2, 2A do 2J in 5 vsaka pogodbenica za vsako skupino substanc iz Priloge A, Priloge B, Priloge C, Priloge E ali Priloge F določi obračunske ravni:“

Zadnje podpičje v pododstavku (a)(i) člena 3 protokola se nadomesti z:

„, razen če ni drugače določeno v odstavku 2;“

Na koncu člena 3 Protokola se doda naslednje besedilo:

„; ter

| (d) | emisij substanc iz skupine II Priloge F, ki nastajajo v vsakem obratu, v katerem se proizvajajo substance iz skupine I Priloge C ali iz Priloge F, tako, da vključijo med drugim emisije zaradi puščanja opreme, emisije med postopkom in emisije iz naprav za uničenje, vendar izključijo emisije, zajete za uporabo, uničenje ali hrambo. |
| --- | --- |

(d)

2.   Pri izračunu ravni proizvodnje, porabe, uvoza, izvoza in emisij substanc iz Priloge F in skupine I Priloge C, izraženih v ekvivalentu CO2, vsaka pogodbenica za namene člena 2J, odstavka 5a člena 2 in odstavka 1(d) člena 3 uporabi potenciale globalnega segrevanja navedenih substanc, določenih v skupini I Priloge A, Priloge C in Priloge F.“

Člen 4, odstavek 1f

Člen 4, odstavek 1f

Za odstavkom 1e člena 4 Protokola se vstavi naslednji odstavek:

„1f   Po začetku veljavnosti tega odstavka vsaka pogodbenica prepove uvoz nadzorovanih substanc iz Priloge F iz katere koli države, ki ni pogodbenica tega protokola.“

Člen 4, odstavek 2f

Člen 4, odstavek 2f

Za odstavkom 2e člena 4 Protokola se vstavi naslednji odstavek:

„2f   Po začetku veljavnosti tega odstavka vsaka pogodbenica prepove izvoz nadzorovanih substanc iz Priloge F v katero koli državo, ki ni pogodbenica tega protokola.“

Člen 4, odstavki 5, 6 in 7

Člen 4, odstavki 5, 6 in 7

V odstavkih 5, 6 in 7 člena 4 Protokola se besede

„iz Prilog A, B, C in E“ nadomestijo z:

„iz Prilog A, B, C, E in F“.

Člen 4, odstavek 8

Člen 4, odstavek 8

V odstavku 8 člena 4 Protokola se besede

„členi 2A do 2I“ nadomestijo z:

„členi 2A do 2J“

Člen 4B

Člen 4B

Za odstavkom 2 člena 4B Protokola se vstavi naslednji odstavek:

„2a   Do 1. januarja 2019 ali v treh mesecih od datuma začetka veljavnosti tega odstavka, kar je pozneje, vsaka pogodbenica vzpostavi in začne izvajati sistem izdajanja dovoljenj za uvoz in izvoz novih, rabljenih, recikliranih ali predelanih nadzorovanih substanc v Prilogi F. Vsaka pogodbenica, ki ravna v skladu z odstavkom 1 člena 5 in ki se odloči, da do 1. januarja 2019 ne more vzpostaviti in začeti izvajati takega sistema, lahko navedene ukrepe odloži do 1. januarja 2021.“

Člen 5

Člen 5

V odstavku 4 člena 5 Protokola se beseda:

„2I“

nadomesti z besedo:

„2J“

V odstavkih 5 in 6 člena 5 Protokola se besedi

„člena 2I“

nadomestita z besedo:

„členov 2I in 2J“

V odstavku 5 člena 5 Protokola se pred besede:

„katerimi koli nadzornimi ukrepi“ vstavi beseda:

„s“

Za odstavkom 8b člena 5 Protokola se vstavi naslednji odstavek:

| „8c | (a) | Vsaka pogodbenica, ki ravna v skladu z odstavkom 1 tega člena, pri čemer se upoštevajo morebitne prilagoditve nadzornim ukrepom v členu 2J v skladu z odstavkom 9 člena 2, lahko odloži svojo skladnost z nadzornimi ukrepi iz pododstavkov (a) do (e) odstavka 1 člena 2J in pododstavkov (a) do (e) odstavka 3 člena 2J ter navedene ukrepe spremeni, kot sledi:






  (i) | 2024–2028: 100 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |

„8c

(a)

Vsaka pogodbenica, ki ravna v skladu z odstavkom 1 tega člena, pri čemer se upoštevajo morebitne prilagoditve nadzornim ukrepom v členu 2J v skladu z odstavkom 9 člena 2, lahko odloži svojo skladnost z nadzornimi ukrepi iz pododstavkov (a) do (e) odstavka 1 člena 2J in pododstavkov (a) do (e) odstavka 3 člena 2J ter navedene ukrepe spremeni, kot sledi:

(i)

2024–2028: 100 odstotkov

| (ii) | 2029–2034: 90 odstotkov |
| --- | --- |

(ii)

2029–2034: 90 odstotkov

| (iii) | 2035–2039: 70 odstotkov |
| --- | --- |

(iii)

2035–2039: 70 odstotkov

| (iv) | 2040–2044: 50 odstotkov |
| --- | --- |

(iv)

2040–2044: 50 odstotkov

| (v) | 2045 in pozneje: 20 odstotkov |
| --- | --- |

(v)

2045 in pozneje: 20 odstotkov

(b)

Ne glede na pododstavek (a) zgoraj lahko pogodbenice odločijo, da vsaka pogodbenica, ki ravna v skladu z odstavkom 1 tega člena, pri čemer se upoštevajo morebitne prilagoditve nadzornim ukrepom v členu 2J v skladu z odstavkom 9 člena 2, lahko odloži svojo skladnost z nadzornimi ukrepi iz pododstavkov (a) do (e) odstavka 1 člena 2J in pododstavkov (a) do (e) odstavka 3 člena 2J ter navedene ukrepe spremeni, kot sledi:

| (i) | 2028–2031: 100 odstotkov |
| --- | --- |

(i)

2028–2031: 100 odstotkov

| (ii) | 2032–2036: 90 odstotkov |
| --- | --- |

(ii)

2032–2036: 90 odstotkov

| (iii) | 2037–2041: 80 odstotkov |
| --- | --- |

(iii)

2037–2041: 80 odstotkov

| (iv) | 2042–2046: 70 odstotkov |
| --- | --- |

(iv)

2042–2046: 70 odstotkov

| (v) | 2047 in pozneje: 15 odstotkov |
| --- | --- |

(v)

2047 in pozneje: 15 odstotkov

(c)

Vsaka pogodbenica, ki ravna v skladu z odstavkom 1 tega člena, lahko za namene izračuna svoje osnovne porabe na podlagi člena 2J uporabi povprečje izračunanih ravni svoje porabe nadzorovanih substanc iz Priloge F za leta 2020, 2021 in 2022, k čemur se prišteje petinšestdeset odstotkov njene osnovne porabe nadzorovanih snovi iz skupine I Priloge C, kot je določeno v odstavku 8b tega člena.

(d)

Ne glede na pododstavek (c) zgoraj lahko pogodbenice odločijo, da pogodbenica, ki ravna v skladu z odstavkom 1 tega člena, lahko za namene izračuna svoje osnovne porabe na podlagi člena 2J uporabi povprečje izračunanih ravni porabe nadzorovanih substanc iz Priloge F za leta 2024, 2025 in 2026, k čemur se prišteje petinšestdeset odstotkov njene osnovne porabe nadzorovanih snovi iz skupine I Priloge C, kot je določeno v odstavku 8b tega člena.

(e)

Vsaka pogodbenica, ki ravna na podlagi odstavka 1 tega člena in proizvaja nadzorovane substance iz Priloge F, lahko za namene izračuna svoje osnovne proizvodnje na podlagi člena 2J uporabi povprečje izračunanih ravni svoje proizvodnje nadzorovanih substanc iz Priloge F za leta 2020, 2021 in 2022, k čemur se prišteje petinšestdeset odstotkov njene osnovne porabe nadzorovanih snovi iz skupine I Priloge C, kot je določeno v odstavku 8b tega člena.

(f)

Ne glede na pododstavek (e) zgoraj lahko pogodbenice odločijo, da pogodbenica, ki ravna na podlagi odstavka 1 tega člena in proizvaja nadzorovane substance iz Priloge F, lahko za namene izračuna svoje osnovne proizvodnje na podlagi člena 2J uporabi povprečje izračunanih ravni svoje proizvodnje nadzorovanih substanc iz Priloge F za leta 2024, 2025 in 2026, k čemur se prišteje petinšestdeset odstotkov njene osnovne porabe nadzorovanih snovi iz skupine I Priloge C, kot je določeno v odstavku 8b tega člena.

(g)

Pododstavki (a) do (f) tega odstavka se uporabljajo za izračunane ravni proizvodnje in porabe, razen v kolikor se na podlagi meril, ki jih določijo pogodbenice, uporablja izjema zaradi visokih temperatur okolja.“

Člen 6

Člen 6

V členu 6 Protokola se besede:

„členov 2A do 2I“ nadomestijo z besedami:

„členov 2A do 2J“

Člen 7, odstavki 2, 3 in 3b

Člen 7, odstavki 2, 3 in 3b

V odstavku 2 člena 7 Protokola se za vrstico „iz Priloge E za leto 1991“ vstavi naslednja vrstica:

| „— | iz Priloge F za leta 2011 do 2013, razen da pogodbenice, ki ravnajo na podlagi odstavka 1 člena 5, te podatke predložijo za leta 2020 do 2022, pogodbenice, ki ravnajo na podlagi odstavka 1 člena 5 in za katere se uporabljata pododstavka (d) in (f) odstavka 8c člena 5, pa te podatke predložijo za leta 2024 do 2026;“ |
| --- | --- |

„—

V odstavkih 2 in 3 člena 7 Protokola se besede:

„C in E“

nadomestijo z naslednjim:

„C, E in F“

Za odstavek 3a člena 7 Protokola se doda naslednji odstavek:

„3b   Vsaka pogodbenica v skladu z odstavkom 1(d) člena 3 Protokola sekretariatu predloži statistične podatke o svojih letnih emisijah nadzorovanih substanc iz skupine II Priloge F na obrat.“

Člen 7, odstavek 4

Člen 7, odstavek 4

V odstavku 4 člena 7 se za besedami:

„statistične podatke o“ in „predloži podatke o“ doda:

„proizvodnji,“

Člen 10, odstavek 1

Člen 10, odstavek 1

V odstavku 1 člena 10 Protokola se besede

„in člena 2I“

nadomestijo z besedami:

„, člena 2I in člena 2J“

Na koncu odstavka 1 člena 10 Protokola se doda naslednje:

„Kadar se članica, ki ravna v skladu z odstavkom 1 člena 5, odloči za uporabo sredstev iz katerega koli drugega finančnega mehanizma, ki bi lahko pokrila kakršen koli del njenih dogovorjenih dodatnih stroškov, se navedeni del ne pokrije iz finančnega mehanizma na podlagi člena 10 tega Protokola.“

Člen 17

Člen 17

V členu 17 Protokola se besede:

„členov 2A do 2I“ nadomestijo z besedami:

„členov 2A do 2J“

Priloga A

Priloga A

Naslednja tabela nadomesti tabelo za skupino I Priloge A k Protokolu:

| Skupina | Substanca | Faktor škodljivosti ozonu* | Stoletni potencial globalnega segrevanja |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupina I |
| CFCl3 | (CFC-11) | 1,0 | 4 750 |
| CF2Cl2 | (CFC-12) | 1,0 | 10 900 |
| C2F3Cl3 | (CFC-113) | 0,8 | 6 130 |
| C2F4Cl2 | (CFC-114) | 1,0 | 10 000 |
| C2F5Cl | (CFC-115) | 0,6 | 7 370 |

Skupina

Substanca

Faktor škodljivosti ozonu*

Stoletni potencial globalnega segrevanja

Skupina I

Skupina I

CFCl3

3

(CFC-11)

1,0

4 750

CF2Cl2

2

2

(CFC-12)

1,0

10 900

C2F3Cl3

2

3

3

(CFC-113)

0,8

6 130

C2F4Cl2

2

4

2

(CFC-114)

1,0

10 000

C2F5Cl

2

5

(CFC-115)

0,6

7 370

Priloga C in Priloga F

Priloga C in Priloga F

Naslednja tabela nadomesti tabelo za skupino I Priloge C k Protokolu:

| Skupina | Substanca | število izomerov | Faktor škodljivosti ozonu* | Stoletni potencial globalnega segrevanja*** |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Group I |
| CHFCl2 | (HCFC-21)** | 1 | 0,04 | 151 |
| CHF2Cl | (HCFC-22)** | 1 | 0,055 | 1 810 |
| CHFCl | (HCFC-31) | 1 | 0,02 | |
| C2HFCl4 | (HCFC-121) | 2 | 0,01-0,04 | |
| C2HF2Cl3 | (HCFC-122) | 3 | 0,02-0,08 | |
| C2HF3Cl2 | (HCFC-123) | 3 | 0,02-0,06 | 77 |
| CHCl2CF3 | (HCFC-123)** | — | 0,02 | |
| C2HF4Cl | (HCFC-124) | 2 | 0,02-0,04 | 609 |
| CHFClCF3 | (HCFC-124)** | — | 0,022 | |
| C2H2FCl3 | (HCFC-131) | 3 | 0,007-0,05 | |
| C2H2F2Cl2 | (HCFC-132) | 4 | 0,008-0,05 | |
| C2H2F3Cl | (HCFC-133) | 3 | 0,02-0,06 | |
| C2H3FCl2 | (HCFC-141) | 3 | 0,005-0,07 | |
| CH3CFCl2 | (HCFC-141b)** | — | 0,11 | 725 |
| C2H3F2Cl | (HCFC-142) | 3 | 0,008-0,07 | |
| CH3CF2Cl | (HCFC-142b)** | — | 0,065 | 2 310 |
| C2H4FCl | (HCFC-151) | 2 | 0,003-0,005 | |
| C3HFCl6 | (HCFC-221) | 5 | 0,015-0,07 | |
| C3HF2Cl5 | (HCFC-222) | 9 | 0,01-0,09 | |
| C3HF3Cl4 | (HCFC-223) | 12 | 0,01-0,08 | |
| C3HF4Cl3 | (HCFC-224) | 12 | 0,01-0,09 | |
| C3HF5Cl2 | (HCFC-225) | 9 | 0,02-0,07 | |
| CF3CF2CHCl2 | (HCFC-225ca)** | — | 0,025 | 122 |
| CF2ClCF2CHClF | (HCFC-225cb)** | — | 0,033 | 595 |
| C3HF6Cl | (HCFC-226) | 5 | 0,02-0,10 | |
| C3H2FCl5 | (HCFC-231) | 9 | 0,05-0,09 | |
| C3H2F2Cl4 | (HCFC-232) | 16 | 0,008-0,10 | |
| C3H2F3Cl3 | (HCFC-233) | 18 | 0,007-0,23 | |
| C3H2F4Cl2 | (HCFC-234) | 16 | 0,01-0,28 | |
| C3H2F5Cl | (HCFC-235) | 9 | 0,03-0,52 | |
| C3H3FCl4 | (HCFC-241) | 12 | 0,004-0,09 | |
| C3H3F2Cl3 | (HCFC-242) | 18 | 0,005-0,13 | |
| C3H3F3Cl2 | (HCFC-243) | 18 | 0,007-0,12 | |
| C3H3F4Cl | (HCFC-244) | 12 | 0,009-0,14 | |
| C3H4FCl3 | (HCFC-251) | 12 | 0,001-0,01 | |
| C3H4F2Cl2 | (HCFC-252) | 16 | 0,005-0,04 | |
| C3H4F3Cl | (HCFC-253) | 12 | 0,003-0,03 | |
| C3H5FCl2 | (HCFC-261) | 9 | 0,002-0,02 | |
| C3H5F2Cl | (HCFC-262) | 9 | 0,002-0,02 | |
| C3H6FCl | (HCFC-271) | 5 | 0,001-0,03 | |

Skupina

Substanca

število izomerov

Faktor škodljivosti ozonu*

Stoletni potencial globalnega segrevanja***

Group I

Group I

CHFCl2

2

(HCFC-21)**

1

0,04

151

CHF2Cl

2

(HCFC-22)**

1

0,055

1 810

CHFCl

(HCFC-31)

1

0,02

C2HFCl4

2

4

(HCFC-121)

2

0,01-0,04

C2HF2Cl3

2

2

3

(HCFC-122)

3

0,02-0,08

C2HF3Cl2

2

3

2

(HCFC-123)

3

0,02-0,06

77

CHCl2CF3

2

3

(HCFC-123)**

—

0,02

C2HF4Cl

2

4

(HCFC-124)

2

0,02-0,04

609

CHFClCF3

3

(HCFC-124)**

—

0,022

C2H2FCl3

2

2

3

(HCFC-131)

3

0,007-0,05

C2H2F2Cl2

2

2

2

2

(HCFC-132)

4

0,008-0,05

C2H2F3Cl

2

2

3

(HCFC-133)

3

0,02-0,06

C2H3FCl2

2

3

2

(HCFC-141)

3

0,005-0,07

CH3CFCl2

3

2

(HCFC-141b)**

—

0,11

725

C2H3F2Cl

2

3

2

(HCFC-142)

3

0,008-0,07

CH3CF2Cl

3

2

(HCFC-142b)**

—

0,065

2 310

C2H4FCl

2

4

(HCFC-151)

2

0,003-0,005

C3HFCl6

3

6

(HCFC-221)

5

0,015-0,07

C3HF2Cl5

3

2

5

(HCFC-222)

9

0,01-0,09

C3HF3Cl4

3

3

4

(HCFC-223)

12

0,01-0,08

C3HF4Cl3

3

4

3

(HCFC-224)

12

0,01-0,09

C3HF5Cl2

3

5

2

(HCFC-225)

9

0,02-0,07

CF3CF2CHCl2

3

2

2

(HCFC-225ca)**

—

0,025

122

CF2ClCF2CHClF

2

2

(HCFC-225cb)**

—

0,033

595

C3HF6Cl

3

6

(HCFC-226)

5

0,02-0,10

C3H2FCl5

3

2

5

(HCFC-231)

9

0,05-0,09

C3H2F2Cl4

3

2

2

4

(HCFC-232)

16

0,008-0,10

C3H2F3Cl3

3

2

3

3

(HCFC-233)

18

0,007-0,23

C3H2F4Cl2

3

2

4

2

(HCFC-234)

16

0,01-0,28

C3H2F5Cl

3

2

5

(HCFC-235)

9

0,03-0,52

C3H3FCl4

3

3

4

(HCFC-241)

12

0,004-0,09

C3H3F2Cl3

3

3

2

3

(HCFC-242)

18

0,005-0,13

C3H3F3Cl2

3

3

3

2

(HCFC-243)

18

0,007-0,12

C3H3F4Cl

3

3

4

(HCFC-244)

12

0,009-0,14

C3H4FCl3

3

4

3

(HCFC-251)

12

0,001-0,01

C3H4F2Cl2

3

4

2

2

(HCFC-252)

16

0,005-0,04

C3H4F3Cl

3

4

3

(HCFC-253)

12

0,003-0,03

C3H5FCl2

3

5

2

(HCFC-261)

9

0,002-0,02

C3H5F2Cl

3

5

2

(HCFC-262)

9

0,002-0,02

C3H6FCl

3

6

(HCFC-271)

5

0,001-0,03

| * | Kadar je naveden razpon faktorja škodljivosti ozonu, se za namene Protokola uporablja najvišja vrednost v navedenem razponu. Faktorji škodljivosti ozonu, za katere je navedena le ena vrednost, so bili določeni z izračuni na podlagi laboratorijskih meritev. Faktorji škodljivosti ozonu, za katere je naveden razpon, temeljijo na ocenah in so manj gotovi. Razpon se nanaša na skupino izomerov. Zgornja vrednost je ocena faktorja škodljivosti ozonu izomera z najvišjim faktorjem škodljivosti ozonu, najnižja vrednost pa ocena faktorja škodljivosti ozonu izomera z najnižjim faktorjem škodljivosti ozonu. |
| --- | --- |

*

Kadar je naveden razpon faktorja škodljivosti ozonu, se za namene Protokola uporablja najvišja vrednost v navedenem razponu. Faktorji škodljivosti ozonu, za katere je navedena le ena vrednost, so bili določeni z izračuni na podlagi laboratorijskih meritev. Faktorji škodljivosti ozonu, za katere je naveden razpon, temeljijo na ocenah in so manj gotovi. Razpon se nanaša na skupino izomerov. Zgornja vrednost je ocena faktorja škodljivosti ozonu izomera z najvišjim faktorjem škodljivosti ozonu, najnižja vrednost pa ocena faktorja škodljivosti ozonu izomera z najnižjim faktorjem škodljivosti ozonu.

| ** | Opredeljuje komercialno najbolj razširjeno substanco z navedenimi vrednostmi faktorja škodljivosti ozonu, ki se uporabljajo za namene Protokola. |
| --- | --- |

**

Opredeljuje komercialno najbolj razširjeno substanco z navedenimi vrednostmi faktorja škodljivosti ozonu, ki se uporabljajo za namene Protokola.

| *** | Za substance, za katere ni naveden potencial globalnega segrevanja, se uporablja privzeta vrednost 0 dokler ni potencial globalnega segrevanja vključen po postopku iz odstavka 9(a)(ii) člena 2. |
| --- | --- |

***

Za substance, za katere ni naveden potencial globalnega segrevanja, se uporablja privzeta vrednost 0 dokler ni potencial globalnega segrevanja vključen po postopku iz odstavka 9(a)(ii) člena 2.

Za Prilogo E se Protokolu doda naslednja priloga:

„Priloga F: Nadzorovane substance

| Skupina | Substanca | Stoletni potencial globalnega segrevanja |
| --- | --- | --- |
| Group I |
| CHF2CHF2 | HFC-134 | 1 100 |
| CH2FCF3 | HFC-134a | 1 430 |
| CH2FCHF2 | HFC-143 | 353 |
| CHF2CH2CF3 | HFC-245fa | 1 030 |
| CF3CH2CF2CH3 | HFC-365mfc | 794 |
| CF3CHFCF3 | HFC-227ea | 3 220 |
| CH2FCF2CF3 | HFC-236cb | 1 340 |
| CHF2CHFCF3 | HFC-236ea | 1 370 |
| CF3CH2CF3 | HFC-236fa | 9 810 |
| CH2FCF2CHF2 | HFC-245ca | 693 |
| CF3CHFCHFCF2CF3 | HFC-43-10mee | 1 640 |
| CH2F2 | HFC-32 | 675 |
| CHF2CF3 | HFC-125 | 3 500 |
| CH3CF3 | HFC-143a | 4 470 |
| CH3F | HFC-41 | 92 |
| CH2FCH2F | HFC-152 | 53 |
| CH3CHF2 | HFC-152a | 124 |
| | | |
| Group II |
| CHF3 | HFC-23 | 14 800 |

Skupina

Substanca

Stoletni potencial globalnega segrevanja

Group I

CHF2CHF2

HFC-134

1 100

CH2FCF3

HFC-134a

1 430

CH2FCHF2

HFC-143

353

CHF2CH2CF3

HFC-245fa

1 030

CF3CH2CF2CH3

HFC-365mfc

794

CF3CHFCF3

HFC-227ea

3 220

CH2FCF2CF3

HFC-236cb

1 340

CHF2CHFCF3

HFC-236ea

1 370

CF3CH2CF3

HFC-236fa

9 810

CH2FCF2CHF2

HFC-245ca

693

CF3CHFCHFCF2CF3

HFC-43-10mee

1 640

CH2F2

HFC-32

675

CHF2CF3

HFC-125

3 500

CH3CF3

HFC-143a

4 470

CH3F

HFC-41

92

CH2FCH2F

HFC-152

53

CH3CHF2

HFC-152a

124

Group II

CHF3

HFC-23

14 800

Člen II

Člen II

Razmerje do spremembe iz leta 1999

Razmerje do spremembe iz leta 1999

Nobena država ali organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje ne sme deponirati listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi te spremembe ali pristopu k tej spremembi, če ni predhodno ali hkrati deponirala take listine za spremembo, sprejeto na enajstem sestanku pogodbenic 3. decembra 1999 v Pekingu.

Člen III

Člen III

Razmerje do Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in Kjotskega protokola k navedeni konvenciji

Razmerje do Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in Kjotskega protokola k navedeni konvenciji

Namen te spremembe ni, da se fluorirani ogljikovodiki izvzamejo iz področja uporabe zavez iz členov 4 in 12 Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja ali členov 2, 5, 7 in 10 Kjotskega protokola k navedeni konvenciji.

Člen IV

Člen IV

Začetek veljavnosti

Začetek veljavnosti

| 1. | Z izjemo iz odstavka 2 tega člena začne ta sprememba veljati 1. januarja 2019, če vsaj dvajset držav ali organizacij za regionalno gospodarsko povezovanje, ki so pogodbenice Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, deponira listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi spremembe. Če ta pogoj ni izpolnjen do navedenega datuma, začne sprememba veljati devetdeseti dan po datumu, ko je bil izpolnjen. |
| --- | --- |

1.

Z izjemo iz odstavka 2 tega člena začne ta sprememba veljati 1. januarja 2019, če vsaj dvajset držav ali organizacij za regionalno gospodarsko povezovanje, ki so pogodbenice Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, deponira listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi spremembe. Če ta pogoj ni izpolnjen do navedenega datuma, začne sprememba veljati devetdeseti dan po datumu, ko je bil izpolnjen.

| 2. | Spremembe člena 4 Protokola (Nadzor nad trgovanjem z nepogodbenicami) iz člena I te spremembe začne veljati 1. januarja 2033, če vsaj sedemdeset držav ali organizacij za regionalno gospodarsko povezovanje, ki so pogodbenice Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, deponira listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi spremembe. Če ta pogoj ni izpolnjen do navedenega datuma, začne sprememba veljati devetdeseti dan po datumu, ko je bil izpolnjen. |
| --- | --- |

2.

Spremembe člena 4 Protokola (Nadzor nad trgovanjem z nepogodbenicami) iz člena I te spremembe začne veljati 1. januarja 2033, če vsaj sedemdeset držav ali organizacij za regionalno gospodarsko povezovanje, ki so pogodbenice Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, deponira listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi spremembe. Če ta pogoj ni izpolnjen do navedenega datuma, začne sprememba veljati devetdeseti dan po datumu, ko je bil izpolnjen.

| 3. | Za namene odstavkov 1 in 2 se nobena taka listina, ki jo deponira organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, ne šteje kot dodatna listina k tistim, ki jih deponirajo države članice takšne organizacije. |
| --- | --- |

3.

Za namene odstavkov 1 in 2 se nobena taka listina, ki jo deponira organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, ne šteje kot dodatna listina k tistim, ki jih deponirajo države članice takšne organizacije.

| 4. | Po začetku veljavnosti te spremembe, kakor je določeno v odstavkih 1 in 2, začne sprememba veljati za katero koli drugo pogodbenico Protokola devetdeseti dan po datumu deponiranja njene listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi. |
| --- | --- |

4.

Po začetku veljavnosti te spremembe, kakor je določeno v odstavkih 1 in 2, začne sprememba veljati za katero koli drugo pogodbenico Protokola devetdeseti dan po datumu deponiranja njene listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi.

Člen V

Člen V

Začasna uporaba

Začasna uporaba

Vsaka pogodbenica lahko kadar koli, preden ta sprememba začne veljati zanjo, izjavi, da bo začasno uporabljala katerega od nadzornih ukrepov iz člena 2J in ustrezne obveznosti poročanja iz člena 7, dokler sprememba zanjo ne začne veljati.

---

Izjava Evropske unije v skladu s členom 13(3) Dunajske konvencije o varstvu ozonskega plašča glede obsega njenih pristojnosti za zadeve, ki jih obravnavata Konvencija in Montrealski protokol o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč

Trenutno so članice Evropske unije naslednje države: Kraljevina Belgija, Republika Bolgarija, Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija, Republika Estonija, Irska, Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Republika Hrvaška, Italijanska republika, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Madžarska, Republika Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Poljska, Portugalska republika, Romunija, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska, Kraljevina Švedska ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

Unija je v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije in zlasti členom 192(1) Pogodbe pristojna za sklepanje mednarodnih sporazumov ter izpolnjevanje obveznosti v skladu z njimi, ki prispevajo k uresničevanju naslednjih ciljev:

| — | ohranjanje, varstvo in izboljšanje kakovosti okolja; |
| --- | --- |

—

ohranjanje, varstvo in izboljšanje kakovosti okolja;

| — | varovanje zdravja ljudi; |
| --- | --- |

—

varovanje zdravja ljudi;

| — | skrbna in preudarna raba naravnih virov; |
| --- | --- |

—

skrbna in preudarna raba naravnih virov;

| — | spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali globalnih okoljskih problemov, zlasti v boju proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

—

spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali globalnih okoljskih problemov, zlasti v boju proti podnebnim spremembam.

Unija je izvrševala svojo pristojnost na področju, ki ga urejata Dunajska konvencija in Montrealski protokol, s sprejetjem pravnih instrumentov, zlasti Uredbe (ES) št. 1005/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (prenovitev) (1), ki nadomešča prejšnjo zakonodajo za zaščito ozonskega plašča, in Uredbe (EU) št. 517/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o fluoriranih toplogrednih plinih in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 842/2006 (2). Unija je pristojna za izvajanje tistih obveznosti iz Dunajske konvencije in Montrealskega protokola, v zvezi s katerimi določbe pravnih instrumentov Unije, zlasti zgoraj navedenih, določajo skupna pravila in če in kolikor določbe Dunajske konvencije ali Montrealskega protokola ali akt, sprejet za izvajanje te konvencije ali protokola, vplivajo na področje urejanja teh skupnih pravil ali ga spreminjajo; v nasprotnem primeru si pristojnost Unije še vedno delijo Unija in njene države članice.

1

2

Izvajanje pristojnosti Evropske unije v skladu s Pogodbama je take narave, da se stalno razvija. Unija si zato pridržuje pravico do prilagoditve izjave.

Na področju raziskav, kot je opredeljeno v Konvenciji, ima Unija pristojnost ukrepanja, zlasti za opredelitev in izvajanje programov; vendar pa izvajanje te pristojnosti držav članic ne ovira pri izvajanju njihovih pristojnosti.

---

(1)  
  UL L 286, 31.10.2009, str. 1.

1

(2)  
  UL L 150, 20.5.2014, str. 195.

2

---

UREDBE

| 14.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 236/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 236/14

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1542

z dne 8. junija 2017

o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/35 v zvezi z izračunom regulativnih kapitalskih zahtev za določene kategorije sredstev, ki jih imajo v posesti zavarovalnice in pozavarovalnice (infrastrukturna podjetja)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (1) ter zlasti člena 50(1)(a) in člena 111(1)(b), (c) in (m) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Naložbeni načrt za Evropo je usmerjen v odpravljanje ovir za naložbe, zagotavljanje prepoznavnosti in tehnične pomoči za naložbene projekte ter smotrnejšo uporabo novih in obstoječih virov financiranja. Zlasti tretji steber naložbenega načrta temelji na odpravi ovir za naložbe in zagotavljanju večje regulativne predvidljivosti, da bi Evropa ostala zanimiva za naložbe. |
| --- | --- |

(1)

Naložbeni načrt za Evropo je usmerjen v odpravljanje ovir za naložbe, zagotavljanje prepoznavnosti in tehnične pomoči za naložbene projekte ter smotrnejšo uporabo novih in obstoječih virov financiranja. Zlasti tretji steber naložbenega načrta temelji na odpravi ovir za naložbe in zagotavljanju večje regulativne predvidljivosti, da bi Evropa ostala zanimiva za naložbe.

| (2) | En od ciljev unije kapitalskih trgov je zagotoviti kapital v Evropi in ga med drugim usmeriti v infrastrukturne projekte, ki ga potrebujejo za razširitev in ustvarjanje delovnih mest. Zavarovalnice, zlasti tiste, ki ponujajo življenjsko zavarovanje, so med največjimi institucionalnimi vlagatelji v Evropi in so sposobne zagotoviti lastniški kapital ter dolžniško financiranje za dolgoročno infrastrukturo. |
| --- | --- |

(2)

En od ciljev unije kapitalskih trgov je zagotoviti kapital v Evropi in ga med drugim usmeriti v infrastrukturne projekte, ki ga potrebujejo za razširitev in ustvarjanje delovnih mest. Zavarovalnice, zlasti tiste, ki ponujajo življenjsko zavarovanje, so med največjimi institucionalnimi vlagatelji v Evropi in so sposobne zagotoviti lastniški kapital ter dolžniško financiranje za dolgoročno infrastrukturo.

| (3) | 2. aprila 2016 je začela veljati Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/467 (2) o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (3), ki je uvedla ločen razred sredstev za infrastrukturne projekte za namene kalibracije tveganja. |
| --- | --- |

(3)

2. aprila 2016 je začela veljati Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/467 (2) o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (3), ki je uvedla ločen razred sredstev za infrastrukturne projekte za namene kalibracije tveganja.

| (4) | Komisija je zahtevala in prejela dodatni strokovni nasvet Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) v zvezi z merili in kalibracijo novega razreda sredstev za infrastrukturna podjetja. Strokovni nasvet je priporočil tudi nekatere spremembe meril za kvalificirane naložbe v infrastrukturne projekte, kot jih uvaja Delegirana uredba (EU) 2016/467. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je zahtevala in prejela dodatni strokovni nasvet Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) v zvezi z merili in kalibracijo novega razreda sredstev za infrastrukturna podjetja. Strokovni nasvet je priporočil tudi nekatere spremembe meril za kvalificirane naložbe v infrastrukturne projekte, kot jih uvaja Delegirana uredba (EU) 2016/467.

| (5) | Da bi zajeli strukturirano financiranje projektov, ki vključujejo več pravnih oseb skupine podjetij, bi bilo treba opredelitev pojma subjekta za infrastrukturni projekt nadomestiti in razširiti tako, da bo zajemal posamične subjekte in skupine podjetij. Da bi zajeli subjekte, ki znaten delež svojih prihodkov ustvarijo iz infrastrukturnih aktivnosti, bi bilo treba spremeniti besedilo meril za prihodke. Da bi ocenili vire prihodkov infrastrukturnega subjekta, bi bilo treba uporabiti zadnje poslovno leto, kadar je na voljo, ali predlog financiranja, kot so prospekti obveznic ali finančne projekcije v prošnji za kredit. Opredelitev infrastrukturnih sredstev bi morala vključevati fizična sredstva, tako da se omogoči sodelovanje zadevnim infrastrukturnim subjektov. |
| --- | --- |

(5)

Da bi zajeli strukturirano financiranje projektov, ki vključujejo več pravnih oseb skupine podjetij, bi bilo treba opredelitev pojma subjekta za infrastrukturni projekt nadomestiti in razširiti tako, da bo zajemal posamične subjekte in skupine podjetij. Da bi zajeli subjekte, ki znaten delež svojih prihodkov ustvarijo iz infrastrukturnih aktivnosti, bi bilo treba spremeniti besedilo meril za prihodke. Da bi ocenili vire prihodkov infrastrukturnega subjekta, bi bilo treba uporabiti zadnje poslovno leto, kadar je na voljo, ali predlog financiranja, kot so prospekti obveznic ali finančne projekcije v prošnji za kredit. Opredelitev infrastrukturnih sredstev bi morala vključevati fizična sredstva, tako da se omogoči sodelovanje zadevnim infrastrukturnim subjektov.

| (6) | Da bi se izognili popolni izključitvi infrastrukturnih subjektov, ki ne morejo zagotoviti zavarovanja posojilodajalcem za vsa sredstva zaradi pravnih razlogov ali razlogov lastništva, bi bilo treba vključiti mehanizme, ki omogočajo druge ureditve zavarovanja v korist ponudnikov dolžniškega financiranja. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se izognili popolni izključitvi infrastrukturnih subjektov, ki ne morejo zagotoviti zavarovanja posojilodajalcem za vsa sredstva zaradi pravnih razlogov ali razlogov lastništva, bi bilo treba vključiti mehanizme, ki omogočajo druge ureditve zavarovanja v korist ponudnikov dolžniškega financiranja.

| (7) | Ob upoštevanju situacij, v katerih zastava pred neizpolnjevanjem finančnih obveznosti zaradi nacionalne zakonodaje ni dovoljena, bi bilo treba v druge ureditve zavarovanja vključiti zahtevo, da se ponudnikom dolžniškega financiranja zastavijo lastniški vrednostni papirji. |
| --- | --- |

(7)

Ob upoštevanju situacij, v katerih zastava pred neizpolnjevanjem finančnih obveznosti zaradi nacionalne zakonodaje ni dovoljena, bi bilo treba v druge ureditve zavarovanja vključiti zahtevo, da se ponudnikom dolžniškega financiranja zastavijo lastniški vrednostni papirji.

| (8) | Kadar je soglasje obstoječih ponudnikov dolžniškega financiranja vsebovano v pogojih zadevnega dokumenta, npr. omejitev najvišje zadolženosti, bi moral obstoječi infrastrukturni subjekt ali skupina podjetij imeti možnost, da izda dodatne dolžniške instrumente za kvalificirane naložbe v infrastrukturo. |
| --- | --- |

(8)

Kadar je soglasje obstoječih ponudnikov dolžniškega financiranja vsebovano v pogojih zadevnega dokumenta, npr. omejitev najvišje zadolženosti, bi moral obstoječi infrastrukturni subjekt ali skupina podjetij imeti možnost, da izda dodatne dolžniške instrumente za kvalificirane naložbe v infrastrukturo.

| (9) | Kalibracije v Delegirani uredbi (EU) 2015/35 bi morale biti sorazmerne s povezanim tveganjem. |
| --- | --- |

(9)

Kalibracije v Delegirani uredbi (EU) 2015/35 bi morale biti sorazmerne s povezanim tveganjem.

| (10) | Na podlagi strokovnega nasveta EIOPA o spremembi obstoječe obravnave kvalificiranih naložb v infrastrukturne projekte bi bilo treba spremeniti obstoječe določbe za infrastrukturne projekte. |
| --- | --- |

(10)

Na podlagi strokovnega nasveta EIOPA o spremembi obstoječe obravnave kvalificiranih naložb v infrastrukturne projekte bi bilo treba spremeniti obstoječe določbe za infrastrukturne projekte.

| (11) | Strokovni nasvet EIOPA ter dodatna dokazila potrjujejo, da so lahko kvalificirane naložbe v infrastrukturna podjetja bolj varne kot neinfrastrukturne naložbe. Delegirano uredbo (EU) 2015/35 bi bilo treba spremeniti, da se vključijo nove kalibracije tveganja za dolžniške naložbe v kvalificirana infrastrukturna podjetja, da se zagotovi razlikovanje navedenih naložb in neinfrastrukturnih naložb. |
| --- | --- |

(11)

Strokovni nasvet EIOPA ter dodatna dokazila potrjujejo, da so lahko kvalificirane naložbe v infrastrukturna podjetja bolj varne kot neinfrastrukturne naložbe. Delegirano uredbo (EU) 2015/35 bi bilo treba spremeniti, da se vključijo nove kalibracije tveganja za dolžniške naložbe v kvalificirana infrastrukturna podjetja, da se zagotovi razlikovanje navedenih naložb in neinfrastrukturnih naložb.

| (12) | Ustrezne opredelitve in merila ustreznosti bi morala zagotoviti preudarno naložbeno ravnanje zavarovalnic. Navedene opredelitve in merila bi morala zagotoviti, da se bodo nižje kalibracije uporabljale samo za varnejše naložbe. |
| --- | --- |

(12)

Ustrezne opredelitve in merila ustreznosti bi morala zagotoviti preudarno naložbeno ravnanje zavarovalnic. Navedene opredelitve in merila bi morala zagotoviti, da se bodo nižje kalibracije uporabljale samo za varnejše naložbe.

| (13) | Pri infrastrukturnih subjektih, ki zagotavljajo temeljna infrastrukturna sredstva ali storitve drugim infrastrukturnim podjetjem, diverzifikacija prihodkov morda ni vedno možna. V takšnih situacijah bi bilo treba dovoliti, da se pri oceni predvidljivosti prihodkov upoštevajo pogodbe vzemi ali plačaj. |
| --- | --- |

(13)

Pri infrastrukturnih subjektih, ki zagotavljajo temeljna infrastrukturna sredstva ali storitve drugim infrastrukturnim podjetjem, diverzifikacija prihodkov morda ni vedno možna. V takšnih situacijah bi bilo treba dovoliti, da se pri oceni predvidljivosti prihodkov upoštevajo pogodbe vzemi ali plačaj.

| (14) | Pri testiranju izjemnih situacij kot dela upravljanja naložbenega tveganja bi se moralo upoštevati tveganja, ki izhajajo iz neinfrastrukturnih dejavnosti. Vendar se za preudarno oceno naložbenega tveganja prihodkov, ki se ustvarijo pri teh dejavnostih, ne bi smelo upoštevati pri določanju, ali je mogoče izpolniti finančne obveznosti. |
| --- | --- |

(14)

Pri testiranju izjemnih situacij kot dela upravljanja naložbenega tveganja bi se moralo upoštevati tveganja, ki izhajajo iz neinfrastrukturnih dejavnosti. Vendar se za preudarno oceno naložbenega tveganja prihodkov, ki se ustvarijo pri teh dejavnostih, ne bi smelo upoštevati pri določanju, ali je mogoče izpolniti finančne obveznosti.

| (15) | Po uvedbi novega razreda sredstev za kvalificirana infrastrukturna podjetja bi bilo treba ustrezno uskladiti druge določbe Delegirane uredbe (EU) 2015/35, kot so formula za zahtevani solventnostni kapital in zahteve glede skrbnega pregleda, ki so ključne za preudarne naložbene odločitve zavarovalnic. |
| --- | --- |

(15)

Po uvedbi novega razreda sredstev za kvalificirana infrastrukturna podjetja bi bilo treba ustrezno uskladiti druge določbe Delegirane uredbe (EU) 2015/35, kot so formula za zahtevani solventnostni kapital in zahteve glede skrbnega pregleda, ki so ključne za preudarne naložbene odločitve zavarovalnic.

| (16) | Delegirano uredbo (EU) 2015/35 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(16)

Delegirano uredbo (EU) 2015/35 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (17) | Da bi omogočili takojšne naložbe v ta razred dolgoročnih infrastrukturnih sredstev, je pomembno zagotoviti, da ta uredba začne veljati čim prej, na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(17)

Da bi omogočili takojšne naložbe v ta razred dolgoročnih infrastrukturnih sredstev, je pomembno zagotoviti, da ta uredba začne veljati čim prej, na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Delegirana uredba (EU) 2015/35 se spremeni:

| (1) | v členu 1 se točki 55a in 55b nadomestita z naslednjim:






  „55a. | ‚infrastrukturna sredstva‘ pomenijo fizična sredstva, strukture ali objekte, sisteme in omrežja, ki zagotavljajo ali podpirajo osnovne javne storitve; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 1 se točki 55a in 55b nadomestita z naslednjim:

„55a.

‚infrastrukturna sredstva‘ pomenijo fizična sredstva, strukture ali objekte, sisteme in omrežja, ki zagotavljajo ali podpirajo osnovne javne storitve;

| 55b. | ‚infrastrukturni subjekt‘ pomeni subjekt ali skupino podjetij, ki je glede na zadnje poslovno leto tega subjekta ali skupine, za katerega so na voljo podatki, ali glede na predlog financiranja večino svojih prihodkov pridobila iz lastništva, financiranja, razvoja ali upravljanja infrastrukturnih sredstev;“; |
| --- | --- |

55b.

‚infrastrukturni subjekt‘ pomeni subjekt ali skupino podjetij, ki je glede na zadnje poslovno leto tega subjekta ali skupine, za katerega so na voljo podatki, ali glede na predlog financiranja večino svojih prihodkov pridobila iz lastništva, financiranja, razvoja ali upravljanja infrastrukturnih sredstev;“;

| (2) | v členu 164a se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Za namene te uredbe kvalificirana naložba v infrastrukturo vključuje naložbo v infrastrukturni subjekt, ki izpolnjuje naslednja merila:






  (a) | denarni tokovi, ki jih ustvarjajo infrastrukturna sredstva, omogočajo izpolnitev vseh finančnih obveznosti v trajno stresnih razmerah, ki so relevantne za tveganja projekta; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 164a se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Za namene te uredbe kvalificirana naložba v infrastrukturo vključuje naložbo v infrastrukturni subjekt, ki izpolnjuje naslednja merila:

(a)

denarni tokovi, ki jih ustvarjajo infrastrukturna sredstva, omogočajo izpolnitev vseh finančnih obveznosti v trajno stresnih razmerah, ki so relevantne za tveganja projekta;

| (b) | denarni tokovi, ki jih infrastrukturni subjekt ustvarja za ponudnike dolžniškega financiranja in vlagatelje lastniškega kapitala, so predvidljivi; |
| --- | --- |

(b)

denarni tokovi, ki jih infrastrukturni subjekt ustvarja za ponudnike dolžniškega financiranja in vlagatelje lastniškega kapitala, so predvidljivi;

| (c) | za infrastrukturna sredstva in infrastrukturni subjekt velja regulativni ali pogodbeni okvir, ki ponudnikom dolžniškega financiranja in vlagateljem lastniškega kapitala zagotavlja visoko stopnjo varnosti, vključno z naslednjim:






  (a) | pogodbeni okvir vključuje določbe, ki ponudnike dolžniškega financiranja in vlagatelje lastniškega kapitala učinkovito ščitijo pred izgubami zaradi ustavitve projekta s strani stranke, ki se je zavezala, da bo kupila blago ali storitve, ki jih zagotavlja infrastrukturni projekt, razen če je izpolnjen en od naslednjih pogojev:






  (i) | prihodki infrastrukturnega subjekta se financirajo iz plačil velikega števila uporabnikov ali |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

za infrastrukturna sredstva in infrastrukturni subjekt velja regulativni ali pogodbeni okvir, ki ponudnikom dolžniškega financiranja in vlagateljem lastniškega kapitala zagotavlja visoko stopnjo varnosti, vključno z naslednjim:

(a)

pogodbeni okvir vključuje določbe, ki ponudnike dolžniškega financiranja in vlagatelje lastniškega kapitala učinkovito ščitijo pred izgubami zaradi ustavitve projekta s strani stranke, ki se je zavezala, da bo kupila blago ali storitve, ki jih zagotavlja infrastrukturni projekt, razen če je izpolnjen en od naslednjih pogojev:

(i)

prihodki infrastrukturnega subjekta se financirajo iz plačil velikega števila uporabnikov ali

| (ii) | za prihodke velja ureditev glede stopnje donosa; |
| --- | --- |

(ii)

za prihodke velja ureditev glede stopnje donosa;

| (b) | infrastrukturni subjekt ima zadostni rezervni sklad ali druge finančne ureditve za kritje financiranja za nepredvidljive dogodke in zahtev glede obratnih sredstev. |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturni subjekt ima zadostni rezervni sklad ali druge finančne ureditve za kritje financiranja za nepredvidljive dogodke in zahtev glede obratnih sredstev.

Če so naložbe v obliki obveznic ali kreditov, pogodbeni okvir vsebuje tudi naslednje:

| (i) | ponudniki dolžniškega financiranja so v obsegu, ki ga dovoljuje veljavna zakonodaja, zavarovani z vsemi sredstvi in pogodbami, ključnimi za upravljanje projekta, ali jih lahko koristijo kot zavarovanje; |
| --- | --- |

(i)

ponudniki dolžniškega financiranja so v obsegu, ki ga dovoljuje veljavna zakonodaja, zavarovani z vsemi sredstvi in pogodbami, ključnimi za upravljanje projekta, ali jih lahko koristijo kot zavarovanje;

| (ii) | uporaba čistih denarnih tokov iz poslovanja po obveznih plačilih iz projekta v druge namene kot za odplačilo dolžniških obveznosti je omejena; |
| --- | --- |

(ii)

uporaba čistih denarnih tokov iz poslovanja po obveznih plačilih iz projekta v druge namene kot za odplačilo dolžniških obveznosti je omejena;

| (iii) | omejitve glede dejavnosti, ki lahko škodujejo ponudnikom dolžniškega financiranja, vključno s tem, da novih dolžniških instrumentov ni mogoče izdati brez soglasja obstoječih ponudnikov dolžniškega financiranja v obliki, dogovorjeni z njimi, razen če je taka izdaja dolžniških instrumentov dovoljena v dokumentaciji za obstoječe dolžniške instrumente. |
| --- | --- |

(iii)

omejitve glede dejavnosti, ki lahko škodujejo ponudnikom dolžniškega financiranja, vključno s tem, da novih dolžniških instrumentov ni mogoče izdati brez soglasja obstoječih ponudnikov dolžniškega financiranja v obliki, dogovorjeni z njimi, razen če je taka izdaja dolžniških instrumentov dovoljena v dokumentaciji za obstoječe dolžniške instrumente.

Ne glede na točko (i) drugega pododstavka se za naložbe v obveznice ali kredite lahko uporabijo drugi mehanizmi zavarovanja, kadar lahko zavarovatelji ali pozavarovatelji dokažejo, da zavarovanje z vsemi sredstvi in pogodbami ni ključno, da bi ponudniki dolžniškega financiranja učinkovito zaščitili ali izterjali večino svoje naložbe. V tem primeru drugi mehanizmi zavarovanja zajemajo vsaj eno od naslednjega:

| (i) | zastavo delnic; |
| --- | --- |

(i)

zastavo delnic;

| (ii) | pravice do vstopa v pogodbo namesto prvotne stranke; |
| --- | --- |

(ii)

pravice do vstopa v pogodbo namesto prvotne stranke;

| (iii) | zastavno pravico do bančnih računov; |
| --- | --- |

(iii)

zastavno pravico do bančnih računov;

| (iv) | nadzor nad denarnimi tokovi; |
| --- | --- |

(iv)

nadzor nad denarnimi tokovi;

| (v) | določbe za dodelitev pogodb; |
| --- | --- |

(v)

določbe za dodelitev pogodb;

| (d) | če so naložbe v obliki obveznic ali kreditov, lahko zavarovalnica ali pozavarovalnica nadzorniku dokaže, da je naložbo sposobna obdržati v posesti do zapadlosti; |
| --- | --- |

(d)

če so naložbe v obliki obveznic ali kreditov, lahko zavarovalnica ali pozavarovalnica nadzorniku dokaže, da je naložbo sposobna obdržati v posesti do zapadlosti;

| (e) | če so naložbe v obliki obveznic ali kreditov, za katere bonitetna ocena imenovane ECAI ni na voljo, so naložbeni instrument in drugi enakovredni instrumenti nadrejeni vsem drugim terjatvam, razen zakonsko določenih terjatev in terjatev ponudnikov likvidnostnih posojil, skrbnikov in nasprotnih strank v izvedenih finančnih instrumentih; |
| --- | --- |

(e)

če so naložbe v obliki obveznic ali kreditov, za katere bonitetna ocena imenovane ECAI ni na voljo, so naložbeni instrument in drugi enakovredni instrumenti nadrejeni vsem drugim terjatvam, razen zakonsko določenih terjatev in terjatev ponudnikov likvidnostnih posojil, skrbnikov in nasprotnih strank v izvedenih finančnih instrumentih;

| (f) | če so naložbe v obliki lastniških vrednostnih papirjev ali obveznic ali kreditov, za katere bonitetna ocena imenovane ECAI ni na voljo, so izpolnjena naslednja merila:






  (i) | infrastrukturna sredstva in infrastrukturni subjekt se nahajajo v EGP ali OECD; |
| --- | --- | --- |

(f)

če so naložbe v obliki lastniških vrednostnih papirjev ali obveznic ali kreditov, za katere bonitetna ocena imenovane ECAI ni na voljo, so izpolnjena naslednja merila:

(i)

infrastrukturna sredstva in infrastrukturni subjekt se nahajajo v EGP ali OECD;

| (ii) | če je infrastrukturni projekt v gradbeni fazi, vlagatelj lastniškega kapitala ali skupina vlagateljev lastniškega kapitala kot celota, če obstaja več kot en vlagatelj lastniškega kapitala, izpolnjuje naslednja merila:






  — | vlagatelji lastniškega kapitala imajo pretekle izkušnje z uspešnim nadzorom infrastrukturnih projektov in ustrezno strokovno znanje, |
| --- | --- | --- |

(ii)

če je infrastrukturni projekt v gradbeni fazi, vlagatelj lastniškega kapitala ali skupina vlagateljev lastniškega kapitala kot celota, če obstaja več kot en vlagatelj lastniškega kapitala, izpolnjuje naslednja merila:

—

vlagatelji lastniškega kapitala imajo pretekle izkušnje z uspešnim nadzorom infrastrukturnih projektov in ustrezno strokovno znanje,

| — | vlagatelji lastniškega kapitala imajo nizko tveganje neplačila ali pa obstaja nizko tveganje pomembnih izgub za infrastrukturni subjekt v primeru njihovega neplačila, |
| --- | --- |

—

vlagatelji lastniškega kapitala imajo nizko tveganje neplačila ali pa obstaja nizko tveganje pomembnih izgub za infrastrukturni subjekt v primeru njihovega neplačila,

| — | vlagatelje lastniškega kapitala se spodbuja k varovanju interesov vlagateljev; |
| --- | --- |

—

vlagatelje lastniškega kapitala se spodbuja k varovanju interesov vlagateljev;

| (iii) | v primeru tveganj gradnje so vzpostavljeni zaščitni ukrepi za zagotovitev dokončanja projekta v skladu z dogovorjenimi specifikacijami, proračunom ali datumom dokončanja; |
| --- | --- |

(iii)

v primeru tveganj gradnje so vzpostavljeni zaščitni ukrepi za zagotovitev dokončanja projekta v skladu z dogovorjenimi specifikacijami, proračunom ali datumom dokončanja;

| (iv) | če obstajajo pomembna operativna tveganja, se ta ustrezno upravljajo; |
| --- | --- |

(iv)

če obstajajo pomembna operativna tveganja, se ta ustrezno upravljajo;

| (v) | infrastrukturni subjekt uporablja preizkušeno tehnologijo in zasnovo; |
| --- | --- |

(v)

infrastrukturni subjekt uporablja preizkušeno tehnologijo in zasnovo;

| (vi) | kapitalska struktura infrastrukturnega subjekta mu omogoča odplačevanje njegovega dolga; |
| --- | --- |

(vi)

kapitalska struktura infrastrukturnega subjekta mu omogoča odplačevanje njegovega dolga;

| (vii) | tveganje refinanciranja za infrastrukturni subjekt je nizko; |
| --- | --- |

(vii)

tveganje refinanciranja za infrastrukturni subjekt je nizko;

| (viii) | infrastrukturni subjekt uporablja izvedene finančne instrumente samo za zmanjševanje tveganja.“; |
| --- | --- |

(viii)

infrastrukturni subjekt uporablja izvedene finančne instrumente samo za zmanjševanje tveganja.“;

| (3) | vstavi se naslednji člen 164b:

  „Člen 164b
  Kvalificirane naložbe v infrastrukturna podjetja
  Za namene te uredbe kvalificirana naložba v infrastruktura podjetja vključuje naložbo v infrastrukturni subjekt, ki izpolnjuje naslednja merila:






  (1) | večina prihodkov infrastrukturnega subjekta izhaja iz lastništva, financiranja, razvoja ali upravljanja infrastrukturnih sredstev, ki so v EGP ali OECD; |
| --- | --- | --- |

(3)

vstavi se naslednji člen 164b:

„Člen 164b

Kvalificirane naložbe v infrastrukturna podjetja

Za namene te uredbe kvalificirana naložba v infrastruktura podjetja vključuje naložbo v infrastrukturni subjekt, ki izpolnjuje naslednja merila:

(1)

večina prihodkov infrastrukturnega subjekta izhaja iz lastništva, financiranja, razvoja ali upravljanja infrastrukturnih sredstev, ki so v EGP ali OECD;

| (2) | prihodki, ki jih ustvarijo infrastrukturna sredstva, izpolnjujejo enega od meril iz člena 164a(2)(a); |
| --- | --- |

(2)

prihodki, ki jih ustvarijo infrastrukturna sredstva, izpolnjujejo enega od meril iz člena 164a(2)(a);

| (3) | če prihodki infrastrukturnega subjekta ne temeljijo na plačilih velikega števila uporabnikov, je stranka, ki se zaveže k nakupu blaga ali storitev, ki jih zagotavlja infrastrukturni subjekt, en od subjektov iz člana 164a(2)(b); |
| --- | --- |

(3)

če prihodki infrastrukturnega subjekta ne temeljijo na plačilih velikega števila uporabnikov, je stranka, ki se zaveže k nakupu blaga ali storitev, ki jih zagotavlja infrastrukturni subjekt, en od subjektov iz člana 164a(2)(b);

| (4) | prihodki so razpršeni v smislu dejavnosti, lokacije ali plačnikov, razen če za prihodke velja ureditev glede stopnje donosa v skladu s členom 164a(1)(c)(a)(ii) ali pogodba vzemi ali plačaj ali če prihodki temeljijo na razpoložljivosti; |
| --- | --- |

(4)

prihodki so razpršeni v smislu dejavnosti, lokacije ali plačnikov, razen če za prihodke velja ureditev glede stopnje donosa v skladu s členom 164a(1)(c)(a)(ii) ali pogodba vzemi ali plačaj ali če prihodki temeljijo na razpoložljivosti;

| (5) | če so naložbe v obliki obveznic ali kreditov, lahko zavarovalnica ali pozavarovalnica nadzorniku dokaže, da je naložbo sposobna obdržati v posesti do zapadlosti; |
| --- | --- |

(5)

če so naložbe v obliki obveznic ali kreditov, lahko zavarovalnica ali pozavarovalnica nadzorniku dokaže, da je naložbo sposobna obdržati v posesti do zapadlosti;

| (6) | za infrastrukturni subjekt ni na voljo bonitetna ocena imenovane ECAI;






  (a) | kapitalska struktura infrastrukturnega podjetja mu omogoča odplačevanje njegovega dolga v celoti pod konzervativnimi predpostavkami, ki temeljijo na analizi zadevnih finančnih razmerij; |
| --- | --- | --- |

(6)

za infrastrukturni subjekt ni na voljo bonitetna ocena imenovane ECAI;

(a)

kapitalska struktura infrastrukturnega podjetja mu omogoča odplačevanje njegovega dolga v celoti pod konzervativnimi predpostavkami, ki temeljijo na analizi zadevnih finančnih razmerij;

| (b) | infrastrukturni subjekt je aktiven vsaj tri leta ali kadar gre za prevzeto podjetje, posluje vsaj že tri leta; |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturni subjekt je aktiven vsaj tri leta ali kadar gre za prevzeto podjetje, posluje vsaj že tri leta;

| (7) | kadar je za infrastrukturni subjekt na voljo bonitetna ocena imenovane ECAI, je stopnja kreditne kvalitete takšne bonitetne ocene med 0 in 3.“; |
| --- | --- |

(7)

kadar je za infrastrukturni subjekt na voljo bonitetna ocena imenovane ECAI, je stopnja kreditne kvalitete takšne bonitetne ocene med 0 in 3.“;

| (4) | člen 168 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Podmodul tveganja lastniških vrednostnih papirjev iz točke (b) drugega pododstavka člena 105(5) Direktive 2009/138/ES vključuje podmodul tveganja za lastniške vrednostne papirje tipa 1, podmodul tveganja za lastniške vrednostne papirje tipa 2, podmodul tveganja za kvalificirane lastniške vrednostne papirje za financiranje infrastrukture in podmodul tveganja za kvalificirane lastniške vrednostne papirje infrastrukturnih podjetij.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 168 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Podmodul tveganja lastniških vrednostnih papirjev iz točke (b) drugega pododstavka člena 105(5) Direktive 2009/138/ES vključuje podmodul tveganja za lastniške vrednostne papirje tipa 1, podmodul tveganja za lastniške vrednostne papirje tipa 2, podmodul tveganja za kvalificirane lastniške vrednostne papirje za financiranje infrastrukture in podmodul tveganja za kvalificirane lastniške vrednostne papirje infrastrukturnih podjetij.“;

| (b) | vstavi se odstavek 3b:

  „3b.   Kvalificirani lastniški vrednostni papirji infrastrukturnih podjetij obsegajo kapitalske naložbe v infrastrukturne subjekte, ki izpolnjujejo merila iz člena 164b.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se odstavek 3b:

„3b.   Kvalificirani lastniški vrednostni papirji infrastrukturnih podjetij obsegajo kapitalske naložbe v infrastrukturne subjekte, ki izpolnjujejo merila iz člena 164b.“;

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Kapitalske zahteve za tveganje lastniških vrednostnih papirjev se izračunajo, kot sledi:





  pri čemer:






  (a) | SCRequ1
  označuje kapitalske zahteve za lastniške vrednostne papirje tipa 1; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Kapitalske zahteve za tveganje lastniških vrednostnih papirjev se izračunajo, kot sledi:

Formula

pri čemer:

(a)

SCRequ1
  označuje kapitalske zahteve za lastniške vrednostne papirje tipa 1;

| (b) | SCRequ2
  označuje kapitalske zahteve za lastniške vrednostne papirje tipa 2; |
| --- | --- |

(b)

SCRequ2
  označuje kapitalske zahteve za lastniške vrednostne papirje tipa 2;

| (c) | SCRquinf
  označuje kapitalske zahteve za kvalificirane lastniške vrednostne papirje za financiranje infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

SCRquinf
  označuje kapitalske zahteve za kvalificirane lastniške vrednostne papirje za financiranje infrastrukture;

| (d) | SCRquinfc
  označuje kapitalske zahteve za kvalificirane lastniške vrednostne papirje infrastrukturnih podjetij.“; |
| --- | --- |

(d)

SCRquinfc
  označuje kapitalske zahteve za kvalificirane lastniške vrednostne papirje infrastrukturnih podjetij.“;

| (d) | odstavek 6 se spremeni:






  (i) | točki (a) in (b) se nadomestita z naslednjim:






  „(a) | lastniški vrednostni papirji razen kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev za financiranje infrastrukture ali kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij, ki se držijo v kolektivnih naložbenih podjemih, ki so kvalificirani skladi za socialno podjetništvo iz člena 3(b) Uredbe (EU) št. 346/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), če je pristop vpogleda iz člena 84 te uredbe mogoč za vse izpostavljenosti v kolektivnem naložbenem podjemu, ali enote ali deleži navedenih skladov, če pristop vpogleda ni mogoč za vse izpostavljenosti v kolektivnem naložbenem podjemu; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

odstavek 6 se spremeni:

(i)

točki (a) in (b) se nadomestita z naslednjim:

„(a)

lastniški vrednostni papirji razen kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev za financiranje infrastrukture ali kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij, ki se držijo v kolektivnih naložbenih podjemih, ki so kvalificirani skladi za socialno podjetništvo iz člena 3(b) Uredbe (EU) št. 346/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), če je pristop vpogleda iz člena 84 te uredbe mogoč za vse izpostavljenosti v kolektivnem naložbenem podjemu, ali enote ali deleži navedenih skladov, če pristop vpogleda ni mogoč za vse izpostavljenosti v kolektivnem naložbenem podjemu;

*1

| (b) | lastniški vrednostni papirji razen kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev za financiranje infrastrukture ali kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij, ki se držijo v kolektivnih naložbenih podjemih, ki so kvalificirani skladi tveganega kapitala iz člena 3(b) Uredbe (EU) št. 345/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), če je pristop vpogleda iz člena 84 te uredbe mogoč za vse izpostavljenosti v kolektivnem naložbenem podjemu, ali enote ali deleži navedenih skladov, če pristop vpogleda ni mogoč za vse izpostavljenosti v kolektivnem naložbenem podjemu; |
| --- | --- |

(b)

lastniški vrednostni papirji razen kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev za financiranje infrastrukture ali kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij, ki se držijo v kolektivnih naložbenih podjemih, ki so kvalificirani skladi tveganega kapitala iz člena 3(b) Uredbe (EU) št. 345/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), če je pristop vpogleda iz člena 84 te uredbe mogoč za vse izpostavljenosti v kolektivnem naložbenem podjemu, ali enote ali deleži navedenih skladov, če pristop vpogleda ni mogoč za vse izpostavljenosti v kolektivnem naložbenem podjemu;

*2

(*1)  Uredba (EU) št. 346/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o evropskih skladih za socialno podjetništvo (UL L 115, 25.4.2013, str. 18)."

*1

(*2)  Uredba (EU) št. 345/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o evropskih skladih tveganega kapitala (UL L 115, 25.4.2013, str. 1).“;"

*2

| (ii) | v točki (c) se točka (i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | lastniški vrednostni papirji razen kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev za financiranje infrastrukture ali kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij, ki se držijo v takih skladih, če je pristop vpogleda iz člena 84 te uredbe mogoč za vse izpostavljenosti v alternativnem investicijskem skladu;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

v točki (c) se točka (i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

lastniški vrednostni papirji razen kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev za financiranje infrastrukture ali kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij, ki se držijo v takih skladih, če je pristop vpogleda iz člena 84 te uredbe mogoč za vse izpostavljenosti v alternativnem investicijskem skladu;“;

| (iii) | točka (d) se nadomesti z naslednjim:






  „(d) | lastniški vrednostni papirji razen kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev za financiranje infrastrukture ali kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij, ki se držijo v kolektivnih naložbenih podjemih, ki imajo dovoljenje kot evropski dolgoročni investicijski skladi v skladu z Uredbo (EU) 2015/760, če je pristop vpogleda iz člena 84 te uredbe mogoč za vse izpostavljenosti v kolektivnem naložbenem podjemu, ali enote ali deleži navedenih skladov, če pristop vpogleda ni mogoč za vse izpostavljenosti v kolektivnem naložbenem podjemu.“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

točka (d) se nadomesti z naslednjim:

„(d)

lastniški vrednostni papirji razen kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev za financiranje infrastrukture ali kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij, ki se držijo v kolektivnih naložbenih podjemih, ki imajo dovoljenje kot evropski dolgoročni investicijski skladi v skladu z Uredbo (EU) 2015/760, če je pristop vpogleda iz člena 84 te uredbe mogoč za vse izpostavljenosti v kolektivnem naložbenem podjemu, ali enote ali deleži navedenih skladov, če pristop vpogleda ni mogoč za vse izpostavljenosti v kolektivnem naložbenem podjemu.“;

| (5) | v členu 169 se doda naslednji odstavek 4:

  „4.   Kapitalske zahteve za kvalificirane lastniške vrednostne papirje infrastrukturnih podjetij iz člena 168 te uredbe so enake izgubi osnovnih lastnih sredstev, ki bi bila posledica naslednjih takojšnjih zmanjšanj:






  (a) | takojšnjega zmanjšanja vrednosti kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij v višini 22 % v povezanih podjetjih v smislu člena 212(1)(b) in 212(2) Direktive 2009/138/ES, če so te naložbe strateške narave; |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 169 se doda naslednji odstavek 4:

„4.   Kapitalske zahteve za kvalificirane lastniške vrednostne papirje infrastrukturnih podjetij iz člena 168 te uredbe so enake izgubi osnovnih lastnih sredstev, ki bi bila posledica naslednjih takojšnjih zmanjšanj:

(a)

takojšnjega zmanjšanja vrednosti kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij v višini 22 % v povezanih podjetjih v smislu člena 212(1)(b) in 212(2) Direktive 2009/138/ES, če so te naložbe strateške narave;

| (b) | takojšnjega zmanjšanja vrednosti kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij, razen tistih iz točke (a), v višini vsote 36 % in 92 % simetrične prilagoditve iz člena 172 te uredbe.“; |
| --- | --- |

(b)

takojšnjega zmanjšanja vrednosti kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij, razen tistih iz točke (a), v višini vsote 36 % in 92 % simetrične prilagoditve iz člena 172 te uredbe.“;

| (6) | v členu 170 se doda naslednji odstavek 4:

  „4.   Če je zavarovalnica ali pozavarovalnica pridobila nadzorno odobritev, da uporablja določbe iz člena 304 Direktive 2009/138/ES, so kapitalske zahteve za kvalificirane lastniške vrednostne papirje infrastrukturnih podjetij enake izgubi osnovnih lastnih sredstev, ki bi bila posledica takojšnjega zmanjšanja:






  (a) | vrednosti kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij, ki ustrezajo dejavnostim iz točke (i) člena 304(1)(b) Direktive 2009/138/ES, v višini 22 %; |
| --- | --- | --- |

(6)

v členu 170 se doda naslednji odstavek 4:

„4.   Če je zavarovalnica ali pozavarovalnica pridobila nadzorno odobritev, da uporablja določbe iz člena 304 Direktive 2009/138/ES, so kapitalske zahteve za kvalificirane lastniške vrednostne papirje infrastrukturnih podjetij enake izgubi osnovnih lastnih sredstev, ki bi bila posledica takojšnjega zmanjšanja:

(a)

vrednosti kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij, ki ustrezajo dejavnostim iz točke (i) člena 304(1)(b) Direktive 2009/138/ES, v višini 22 %;

| (b) | vrednosti kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij v višini 22 % v povezanih podjetjih v smislu člena 212(1)(b) in 212(2) Direktive 2009/138/ES, če so te naložbe strateške narave; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij v višini 22 % v povezanih podjetjih v smislu člena 212(1)(b) in 212(2) Direktive 2009/138/ES, če so te naložbe strateške narave;

| (c) | vrednosti kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij, razen tistih iz točke (a) ali (b), v višini vsote 36 % in 92 % simetrične prilagoditve iz člena 172 te uredbe.“; |
| --- | --- |

(c)

vrednosti kvalificiranih lastniških vrednostnih papirjev infrastrukturnih podjetij, razen tistih iz točke (a) ali (b), v višini vsote 36 % in 92 % simetrične prilagoditve iz člena 172 te uredbe.“;

| (7) | v členu 171 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „Za namene člena 169(1)(a), (2)(a), (3)(a) in 4(a) ter člena 170(1)(b), (2)(b), (3)(b) in 4(b) kapitalske naložbe strateške narave pomenijo kapitalske naložbe, za katere udeležena zavarovalnica ali pozavarovalnica dokaže naslednje:“; |
| --- | --- |

(7)

v členu 171 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Za namene člena 169(1)(a), (2)(a), (3)(a) in 4(a) ter člena 170(1)(b), (2)(b), (3)(b) in 4(b) kapitalske naložbe strateške narave pomenijo kapitalske naložbe, za katere udeležena zavarovalnica ali pozavarovalnica dokaže naslednje:“;

| (8) | v členu 180 se dodajo naslednji odstavki 14, 15 in 16:

  „14.   Izpostavljenostim v obliki obveznic ali kreditov, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 15, se dodeli faktor tveganja stress
  i
  v odvisnosti od stopnje kreditne kvalitete in trajanja izpostavljenosti v skladu z naslednjo tabelo:














  Stopnja kreditne kvalitete | 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Trajanje
  (duri
  ) | stress
  i | ai | bi | ai | bi | ai | bi | ai | bi |
| do vključno 5 | bi
  · duri | — | 0,68 % | — | 0,83 % | — | 1,05 % | — | 1,88 % |
| več kot 5 in do vključno 10 | ai
  - bi
  · (duri
  – 5) | 3,38 % | 0,38 % | 4,13 % | 0,45 % | 5,25 % | 0,53 % | 9,38 % | 1,13 % |
| več kot 10 in do vključno 15 | ai
  - bi
  · (duri
  – 10) | 5,25 % | 0,38 % | 6,38 % | 0,38 % | 7,88 % | 0,38 % | 15,0 % | 0,75 % |
| več kot 15 in do vključno 20 | ai
  - bi
  · (duri
  – 15) | 7,13 % | 0,38 % | 8,25 % | 0,38 % | 9,75 % | 0,38 % | 18,75 % | 0,75 % |
| Več kot 20 | min[ai
  - bi
  · (duri
  – 20);1] | 9,0 % | 0,38 % | 10,13 % | 0,38 % | 11,63 % | 0,38 % | 22,50 % | 0,38 % |

(8)

v členu 180 se dodajo naslednji odstavki 14, 15 in 16:

„14.   Izpostavljenostim v obliki obveznic ali kreditov, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 15, se dodeli faktor tveganja stress
  i
  v odvisnosti od stopnje kreditne kvalitete in trajanja izpostavljenosti v skladu z naslednjo tabelo:

Stopnja kreditne kvalitete

0

1

2

3

Trajanje

(duri
  )

stress
  i

ai

bi

ai

bi

ai

bi

ai

bi

do vključno 5

bi
  · duri

—

0,68 %

—

0,83 %

—

1,05 %

—

1,88 %

več kot 5 in do vključno 10

ai
  - bi
  · (duri
  – 5)

3,38 %

0,38 %

4,13 %

0,45 %

5,25 %

0,53 %

9,38 %

1,13 %

več kot 10 in do vključno 15

ai
  - bi
  · (duri
  – 10)

5,25 %

0,38 %

6,38 %

0,38 %

7,88 %

0,38 %

15,0 %

0,75 %

več kot 15 in do vključno 20

ai
  - bi
  · (duri
  – 15)

7,13 %

0,38 %

8,25 %

0,38 %

9,75 %

0,38 %

18,75 %

0,75 %

Več kot 20

min[ai
  - bi
  · (duri
  – 20);1]

9,0 %

0,38 %

10,13 %

0,38 %

11,63 %

0,38 %

22,50 %

0,38 %

15.   Merila za izpostavljenosti, ki se jim dodeli faktor tveganja v skladu z odstavkom 14, so:

| (a) | izpostavljenost se nanaša na kvalificirano naložbo v infrastrukturno podjetje, ki izpolnjuje merila iz člena 164b; |
| --- | --- |

(a)

izpostavljenost se nanaša na kvalificirano naložbo v infrastrukturno podjetje, ki izpolnjuje merila iz člena 164b;

| (b) | izpostavljenost ni sredstvo, ki izpolnjuje naslednje pogoje:






  — | dodeljeno je portfelju uskladitvenih prilagoditev v skladu s členom 77b(2) Direktive 2009/138/ES, |
| --- | --- | --- |

(b)

izpostavljenost ni sredstvo, ki izpolnjuje naslednje pogoje:

—

dodeljeno je portfelju uskladitvenih prilagoditev v skladu s členom 77b(2) Direktive 2009/138/ES,

| — | razporejeno je bilo v stopnjo kreditne kvalitete med 0 in 2; |
| --- | --- |

—

razporejeno je bilo v stopnjo kreditne kvalitete med 0 in 2;

| (c) | za infrastrukturni subjekt je na voljo bonitetna ocena imenovane ECAI; |
| --- | --- |

(c)

za infrastrukturni subjekt je na voljo bonitetna ocena imenovane ECAI;

| (d) | izpostavljenost je bila razporejena v stopnjo kreditne kvalitete med 0 in 3. |
| --- | --- |

(d)

izpostavljenost je bila razporejena v stopnjo kreditne kvalitete med 0 in 3.

16.   Izpostavljenostim v obliki obveznic in kreditov, ki izpolnjujejo merili iz odstavkov 15(a) in (b), vendar ne izpolnjujejo merila iz odstavka 15(c), se dodeli faktor tveganja stressi
  , ki je enak stopnji kreditne kvalitete 3 in trajanju izpostavljenosti v skladu s tabelo iz odstavka 14.“;

| (9) | v členu 181 se drugi odstavek točke (b) nadomesti z naslednjim:

  „Za sredstva v dodeljenem portfelju, za katera bonitetna ocena imenovane ECAI ni na voljo, in za kvalificirana infrastrukturna sredstva ter kvalificirana sredstva infrastrukturnega podjetja, ki jim je bila dodeljena stopnja kreditne kvalitete 3, je faktor zmanjšanja enak 100 %.“; |
| --- | --- |

(9)

v členu 181 se drugi odstavek točke (b) nadomesti z naslednjim:

„Za sredstva v dodeljenem portfelju, za katera bonitetna ocena imenovane ECAI ni na voljo, in za kvalificirana infrastrukturna sredstva ter kvalificirana sredstva infrastrukturnega podjetja, ki jim je bila dodeljena stopnja kreditne kvalitete 3, je faktor zmanjšanja enak 100 %.“;

| (10) | člen 261a se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 261a
  Upravljanje tveganj za kvalificirane naložbe v infrastrukturo ali kvalificirane naložbe v infrastrukturna podjetja

  1.   Zavarovalnice in pozavarovalnice pred izvedbo kvalificirane naložbe v infrastrukturo ali kvalificirane naložbe v infrastrukturna podjetja izvedejo ustrezen postopek skrbnega pregleda, ki vključuje vse naslednje:






  (a) | dokumentirano oceno o tem, kako infrastrukturni subjekt izpolnjuje merila iz člena 164a ali 164b, za katero se je izvedel postopek validiranja, ki so ga opravile osebe, ki so neodvisne od oseb, odgovornih za oceno meril, in ki z njimi niso v potencialnem navzkrižju interesov; |
| --- | --- | --- |

(10)

člen 261a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 261a

Upravljanje tveganj za kvalificirane naložbe v infrastrukturo ali kvalificirane naložbe v infrastrukturna podjetja

1.   Zavarovalnice in pozavarovalnice pred izvedbo kvalificirane naložbe v infrastrukturo ali kvalificirane naložbe v infrastrukturna podjetja izvedejo ustrezen postopek skrbnega pregleda, ki vključuje vse naslednje:

(a)

dokumentirano oceno o tem, kako infrastrukturni subjekt izpolnjuje merila iz člena 164a ali 164b, za katero se je izvedel postopek validiranja, ki so ga opravile osebe, ki so neodvisne od oseb, odgovornih za oceno meril, in ki z njimi niso v potencialnem navzkrižju interesov;

| (b) | potrditev, da se je za finančni model za denarne tokove infrastrukturnega subjekta, če obstaja, izvedel postopek validiranja, ki so ga opravile osebe, ki so neodvisne od oseb, odgovornih za pripravo finančnega modela, in ki z njimi niso v potencialnem navzkrižju interesov. |
| --- | --- |

(b)

potrditev, da se je za finančni model za denarne tokove infrastrukturnega subjekta, če obstaja, izvedel postopek validiranja, ki so ga opravile osebe, ki so neodvisne od oseb, odgovornih za pripravo finančnega modela, in ki z njimi niso v potencialnem navzkrižju interesov.

2.   Zavarovalnice in pozavarovalnice s kvalificiranimi naložbami v infrastrukturo ali kvalificiranimi naložbami v infrastrukturna podjetja redno spremljajo denarne tokove in vrednosti zavarovanja s premoženjem, ki ga zagotovi infrastrukturni subjekt, ter v zvezi s tem redno izvajajo stresne teste. Vsi stresni testi so sorazmerni z naravo, obsegom in kompleksnostjo tveganja, ki mu je izpostavljen infrastrukturni projekt.

3.   Testiranje izjemnih situacij upošteva tveganja, ki izhajajo iz neinfrastrukturnih dejavnosti, vendar se pri ugotavljanju, ali lahko infrastrukturni subjekt izpolni svoje finančne obveznosti, ne upoštevajo prihodki, ki jih ustvarijo takšne dejavnosti.

4.   Če zavarovalnice ali pozavarovalnice posedujejo bistvene kvalificirane naložbe v infrastrukturo ali kvalificirane naložbe v infrastrukturna podjetja, pri določanju pisnih pravil iz člena 41(3) Direktive 2009/138/ES vključijo določbe za aktivno spremljanje navedenih naložb v gradbeni fazi in za zagotovitev čim večjega zneska, kritega s temi naložbami v primeru neizpolnjevanja finančnih obveznosti ali dogovora o novih posojilnih pogojih.

5.   Zavarovalnice ali pozavarovalnice s kvalificiranimi naložbami v infrastrukturo ali kvalificiranimi naložbami v infrastrukturna podjetja v obliki obveznic ali kreditov strukturirajo upravljanje sredstev in obveznosti tako, da so stalno sposobne imeti naložbe v posesti do zapadlosti.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. junija 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 335, 17.12.2009, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/467 z dne 30. septembra 2015 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/35 v zvezi z izračunom zahtevanega solventnostnega kapitala za več kategorij sredstev, ki jih imajo v posesti zavarovalnice in pozavarovalnice (UL L 85, 1.4.2016, str. 6).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 z dne 10. oktobra 2014 o dopolnitvi Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 12, 17.1.2015, str. 1).

3

---

SKLEPI

| 14.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 236/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 236/22

---

SKLEP (EU, Euratom) 2017/1543 PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC

z dne 6. septembra 2017

o imenovanju sodnika Splošnega sodišča

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE SO –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 19 navedene pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 254 in 255 navedene pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a(1) navedene pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 48 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije, kakor je spremenjen z Uredbo (EU, Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta (1), je predvideno, da ima od 1. septembra 2016 Splošno sodišče 47 sodnikov. V točki (b) člena 2 navedene uredbe je določen mandat sedmih dodatnih sodnikov tako, da zaključek njihovega mandata ustreza delnima zamenjavama na Splošnem sodišču, ki se izvedeta 1. septembra 2019 in 1. septembra 2022. |
| --- | --- |

(1)

V členu 48 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije, kakor je spremenjen z Uredbo (EU, Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta (1), je predvideno, da ima od 1. septembra 2016 Splošno sodišče 47 sodnikov. V točki (b) člena 2 navedene uredbe je določen mandat sedmih dodatnih sodnikov tako, da zaključek njihovega mandata ustreza delnima zamenjavama na Splošnem sodišču, ki se izvedeta 1. septembra 2019 in 1. septembra 2022.

| (2) | V tem okviru je bil za dodatnega sodnika na Splošnem sodišču predlagan Geert DE BAERE. |
| --- | --- |

(2)

V tem okviru je bil za dodatnega sodnika na Splošnem sodišču predlagan Geert DE BAERE.

| (3) | Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal mnenje o ustreznosti Geerta DE BAEREJA za opravljanje nalog sodnika Splošnega sodišča. |
| --- | --- |

(3)

Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal mnenje o ustreznosti Geerta DE BAEREJA za opravljanje nalog sodnika Splošnega sodišča.

| (4) | Geerta DE BAEREJA bi bilo treba imenovati za sodnika Splošnega sodišča za obdobje od začetka veljavnosti tega sklepa do 31. avgusta 2022 – |
| --- | --- |

(4)

Geerta DE BAEREJA bi bilo treba imenovati za sodnika Splošnega sodišča za obdobje od začetka veljavnosti tega sklepa do 31. avgusta 2022 –

SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Geert DE BAERE se imenuje za sodnika Splošnega sodišča za obdobje od začetka veljavnosti tega sklepa do 31. avgusta 2022.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 6. septembra 2017

Predsednica

K. TAEL

---

(1)  Uredba (EU, Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o spremembi Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije (UL L 341, 24.12.2015, str. 14).

1

---

PRIPOROČILA

| 14.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 236/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 236/23

---

PRIPOROČILO št. 1/2017 PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-EGIPT

z dne 25. julija 2017

o dogovoru o prednostnih nalogah partnerstva EU-Egipt [2017/1544]

PRIDRUŽITVENI SVET EU-EGIPT JE –

ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani (1) in zlasti člena 76 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 25. junija 2001 in je začel veljati 1. junija 2004. |
| --- | --- |

(1)

Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 25. junija 2001 in je začel veljati 1. junija 2004.

| (2) | Pridružitveni svet je na podlagi člena 76 Sporazuma pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev za namene doseganja ciljev Sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

Pridružitveni svet je na podlagi člena 76 Sporazuma pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev za namene doseganja ciljev Sporazuma.

| (3) | V skladu s členom 86 Sporazuma pogodbenici sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti iz Sporazuma, ter poskrbita za doseganje ciljev iz Sporazuma. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 86 Sporazuma pogodbenici sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti iz Sporazuma, ter poskrbita za doseganje ciljev iz Sporazuma.

| (4) | Na podlagi pregleda evropske sosedske politike je bila predlagana nova faza sodelovanja s partnerji, ki omogoča večjo odgovornost obeh strani. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi pregleda evropske sosedske politike je bila predlagana nova faza sodelovanja s partnerji, ki omogoča večjo odgovornost obeh strani.

| (5) | Unija in Egipt sta se dogovorila, da bosta utrdila svoje partnerstvo, zato sta sprejela dogovor o vrsti prednostnih nalog za obdobje 2017–2020, da bi obravnavala skupne izzive Unije in Egipta, spodbujala skupne interese ter zagotovila dolgoročno stabilnost na obeh straneh Sredozemskega morja – |
| --- | --- |

(5)

Unija in Egipt sta se dogovorila, da bosta utrdila svoje partnerstvo, zato sta sprejela dogovor o vrsti prednostnih nalog za obdobje 2017–2020, da bi obravnavala skupne izzive Unije in Egipta, spodbujala skupne interese ter zagotovila dolgoročno stabilnost na obeh straneh Sredozemskega morja –

PRIPOROČA:

Člen 1

Pridružitveni svet priporoča, da pogodbenici izvajata prednostne naloge partnerstva EU-Egipt, kot so določene v Prilogi k temu priporočilu.

Člen 2

S prednostnimi nalogami partnerstva EU-Egipt, kot so navedene v členu 1, se nadomesti akcijski načrt EU-Egipt, katerega izvajanje je bilo priporočeno s Priporočilom št. 1/2007 Pridružitvenega sveta z dne 6. marca 2007.

Člen 3

To priporočilo začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 25. julija 2017

Za Pridružitveni svet EU-Egipt

Predsednica

F. MOGHERINI

---

(1)  
  UL L 304, 30.9.2004, str. 39.

1

---

PRILOGA

PREDNOSTNE NALOGE PARTNERSTVA EU-EGIPT ZA OBDOBJE 2017–2020

I.   Uvod

Splošni okvir za sodelovanje med EU in Egiptom je določen s pridružitvenim sporazumom, ki je bil podpisan leta 2001 in je začel veljati leta 2004. Čeprav so vsi elementi pridružitvenega sporazuma še vedno veljavni, so v tem dokumentu določene prednostne naloge, ki sta jih EU in Egipt skupaj opredelila ob upoštevanju revidirane evropske sosedske politike in na katerih bo v naslednjih treh letih temeljilo partnerstvo.

Cilj teh prednostnih nalog partnerstva je obravnavati skupne izzive EU in Egipta, spodbujati skupne interese ter zagotoviti dolgoročno stabilnost na obeh straneh Sredozemskega morja. Prednostne naloge partnerstva temeljijo na skupni zavezanosti univerzalnim vrednotam demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic. Njihov cilj je tudi okrepiti sodelovanje v podporo egiptovski Strategiji za trajnostni razvoj – Vizija 2030.

II.   Predlagane prednostne naloge

Prednostne naloge partnerstva bi morale prispevati k izpolnjevanju pričakovanj prebivalcev na obeh straneh Sredozemskega morja, zlasti pri zagotavljanju socialne pravičnosti, možnosti za dostojno zaposlitev, gospodarske blaginje in znatno boljših življenjskih pogojev, s čimer bi se utrdila stabilnost Egipta in EU. Vključujoča rast, podprta z inovacijami, ter učinkovito in participativno upravljanje, ki temelji na pravni državi, človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, sta ključna vidika teh ciljev. Prednostne naloge upoštevajo tudi vlogi EU in Egipta kot mednarodnih akterjev, njihov cilj pa je povečati njuno dvostransko sodelovanje ter regionalno in mednarodno sodelovanje. Zato bo obnovljeno partnerstvo temeljilo na naslednjih glavnih prednostnih nalogah:

1.   Trajnostno sodobno gospodarstvo in socialni razvoj Egipta

EU in Egipt bosta kot ključna partnerja sodelovala pri spodbujanju napredka za doseganje socialno-ekonomskih ciljev, določenih v egiptovski Strategiji za trajnostni razvoj – Vizija 2030, da se zagotovita stabilnost in blaginja v Egiptu.

(a)   Modernizacija gospodarstva in podjetništvo

Egipt je zavezan doseganju dolgoročne socialno-ekonomske trajnosti, med drugim z ustvarjanjem ugodnejšega okolja za vključujočo rast in ustvarjanje delovnih mest, zlasti za mlade in ženske, vključno s spodbujanjem vključevanja neformalnega sektorja v gospodarstvo. Pri doseganju dolgoročne gospodarske trajnosti bo to vključevalo ukrepe, s katerimi se lahko ustvari večji fiskalni manevrski prostor za boljše izvajanje strategije za trajnostni razvoj, izvede dodatna reforma subvencij in obdavčitve, s čimer se bo povečala vloga zasebnega sektorja in okrepilo poslovno okolje za privabljanje več tujih naložb, vključno z bolj odprto in konkurenčno trgovinsko politiko, v celoti izkoristi digitalna dividenda ter zagotovi podpora ključnim infrastrukturnim projektom, kot je razvoj učinkovitega prometnega sistema. Poleg tega bo EU podpirala prizadevanja Egipta za reformo javne uprave in dobro upravljanje, vključno z uporabo visokokakovostnih statističnih podatkov, pri čemer se bodo upoštevali digitalna revolucija ter zadevni novi poslovni in družbeni modeli.

V egiptovski strategiji za trajnostni razvoj je velik pomen pripisan malim in srednjim podjetjem (MSP) in „zelo velikim projektom“, kot so projekt za razvoj Sueškega prekopa, projekt Zlati trikotnik za mineralne vire v Zgornjem Egiptu ter kultivacija štirih milijonov hektarov zemljišča za kmetijstvo in urbanizacijo, ter egiptovski banki znanja, ki naj bi najbolj prispevali v procesu dolgoročnega socialno-ekonomskega razvoja. Ker imajo MSP pomembno vlogo pri vključujoči rasti, bo ta sektor tudi v prihodnje imel glavno vlogo pri sodelovanju EU z Egiptom. EU bo tudi proučila, kako bi se lahko izboljšal potencial za socialno-ekonomski razvoj projekta za razvoj Sueškega prekopa (vozlišče za Sueški prekop). Poleg tega bosta EU in Egipt sodelovala v različnih sektorjih na področju raziskav in inovacij ter pri spodbujanju napredka digitalnih tehnologij in storitev. V tem okviru sta poudarila svoj interes za okrepitev sodelovanja pri številnih ustreznih raziskovalnih in visokošolskih dejavnostih, med drugim v okviru pobude Obzorje 2020 in programa Erasmus +.

Zaradi egiptovske neprecenljive in raznolike dediščine ter pomembnega prispevka kulturnega sektorja (s katerim je zelo povezan turizem) k državnemu BDP, zaposlenosti, deviznim rezervam in širši družbi bo poseben poudarek na povezavi med kulturo, kulturno dediščino in lokalnim gospodarskim razvojem.

(b)   Trgovina in naložbe

EU in Egipt sta pomembna trgovinska partnerja. Zavezana sta krepitvi obstoječega trgovinskega in naložbenega odnosa ter zagotavljanju, da se določbe o trgovini iz pridružitvenega sporazuma EU-Egipt, s katerimi je vzpostavljeno prostotrgovinsko območje, izvajajo tako, da se bo izkoristil ves njihov potencial. Čeprav je EU v preteklosti predlagala obsežno pobudo za sporazum o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju za poglobitev in razširitev obstoječega prostotrgovinskega območja, bosta EU in Egipt tudi skupaj opredelila druge primerne pristope za okrepitev trgovinskih odnosov.

(c)   Socialni razvoj in socialna pravičnost

Egipt je znova izrazil svojo zavezanost izvajanju reform na področju socialnega razvoja in socialne pravičnosti ter spodbujanju tega področja, obravnavi socialnih in demografskih izzivov, s katerimi se spopada, ter okrepitvi nacionalnih človeških virov, ki bodo spodbujali napredek pri ekonomskem in socialnem razvoju. Pri tem bo EU egiptovska prizadevanja za zaščito marginaliziranih skupin pred morebitnimi negativnimi učinki gospodarskih reform podpirala z mrežami socialne varnosti in socialno zaščito. Poleg tega bosta EU in Egipt še naprej spodbujala razvoj podeželja in mest ter si prizadevala za izboljšanje zagotavljanja osnovnih storitev s poudarkom na modernizaciji izobraževalnega (vključno s tehničnim in poklicnim usposabljanjem) in zdravstvenega sistema. EU bo širila svoje izkušnje z vzpostavitvijo vključujočega zdravstvenega zavarovanja in izboljšanjem zdravstvenih storitev.

(d)   Energetska varnost, okolje in podnebni ukrepi

EU in Egipt bosta sodelovala pri diverzifikaciji virov energije s posebnim poudarkom na obnovljivih virih energije in ukrepih za energijsko učinkovitost. EU bo na prošnjo egiptovske vlade podpirala egiptovska prizadevanja za posodobitev celostne energetske strategije, ki je namenjena izpolnjevanju zahtev po trajnostnem razvoju države ter zmanjševanju emisij toplogrednih plinov. Poleg tega je odkritje plinskih polj na morju v Egiptu zaradi obstoječe infrastrukture za utekočinjenje plina v Egiptu pomembna priložnost za sinergije med EU in Egiptom na področju tradicionalnih virov energije. To bi omogočilo bolj predvidljivo proizvodnjo energije, ki bi bila v interesu Egipta zaradi velike porabe v državi in potenciala za ustvarjanje prihodka (tudi za poslovno okolje in socialni razvoj) in v interesu EU zaradi diverzifikacije oskrbe z energijo. Krepitev energetskega dialoga med EU in Egiptom bo v pomoč pri opredelitvi ključnih področij sodelovanja (kot je tehnična pomoč za vzpostavitev regionalnega energetskega vozlišča), skupnih raziskavah, izmenjavi izkušenj in najboljše prakse, prenosu tehnologije in spodbujanju podregionalnega sodelovanja (znotraj Sredozemlja), pri čemer se je treba zavedati, da je treba ohraniti sredozemske morske ekosisteme.

EU in Egipt bosta sodelovala pri spodbujanju podnebnih in okoljskih ukrepov v okviru doseganja trajnostnega razvoja. V skladu z njunimi zavezami v okviru sprejetja pariškega podnebnega sporazuma bo EU Egipt podpirala pri izvajanju načrtovanih, nacionalno določenih prispevkov na področju migracije in prilagoditev. Poleg tega bosta EU in Egipt sodelovala pri doseganju ciljev, ki so bili med drugim opredeljeni v agendi za trajnostni razvoj do leta 2030 in Sendajskem okviru za zmanjševanje tveganja nesreč.

Egipt in EU bosta proučila možnosti za sodelovanje na področjih, kot so trajnostno upravljanje virov, tudi vodnih virov, ohranjanje biotske raznovrstnosti, higienizacija, ravnanje s trdnimi odpadki, vključno z zmanjšanjem industrijskih onesnaževal, ravnanje s kemikalijami in nevarnimi odpadki ter boj proti dezertifikaciji in degradaciji tal. Egipt in EU proučujeta tudi priložnosti, ki jih zagotavlja deklaracija ministrov Unije za Sredozemlje o modrem gospodarstvu prek sklada IMP/CC (1). Potencialna področja sodelovanja, ki se proučujejo, so med drugim pametna morska pristanišča, pomorski grozdi, celovito gospodarjenje z obalnim pasom in morsko ribištvo.

2.   Partnerstvo v zunanji politiki

Skupni interes EU in Egipta je okrepitev sodelovanja na področju zunanje politike na dvostranski, regionalni in mednarodni ravni.

Stabilizacija skupnega sosedstva in drugih držav

Egipt ima na tem področju pomembno vlogo, saj je član Varnostnega sveta ZN ter sveta Afriške unije za mir in varnost. V Egiptu je tudi sedež Arabske lige, s katero namerava EU poglobiti in razširiti sodelovanje. Egipt in EU si bosta prizadevala za večje sodelovanje pri številnih vprašanjih in njihovo skupno razumevanje, tudi na večstranski ravni. Njuno partnerstvo je pomembno za stabilnost in blaginjo Sredozemlja, Bližnjega vzhoda in Afrike. Cilj njunega sodelovanja, tudi znotraj regionalnih forumov, bo prispevati k reševanju konflikta, graditvi miru ter obravnavanju političnih in gospodarskih izzivov v teh regijah. Poleg tega bosta EU in Egipt okrepila izmenjavo informacij o glavnih regionalnih in mednarodnih izzivih, ki vplivajo na obe strani.

Sodelovanje pri kriznem upravljanju in humanitarni pomoči

EU in Egipt bosta okrepila sodelovanje in posvetovanja na področju kriznega upravljanja in preprečevanja kriz na dvostranski in regionalni ravni ter si izmenjala izkušnje, da se v njunem skupnem sosedstvu in drugih državah obravnavajo zapleteni izzivi, povezani z mirom, stabilnostjo in razvojem, ki so posledica konfliktov in naravnih nesreč.

3.   Povečanje stabilnosti

Stabilizacija je skupni izziv EU in Egipta. Zanjo je bistvena vzpostavitev sodobne, demokratične države, ki pravično zagotavlja koristi vsem prebivalcem. Človekove pravice, tj. državljanske, politične, ekonomske, socialne in kulturne pravice, kot so določene v mednarodnem pravu o človekovih pravicah, Pogodbi o Evropski uniji in egiptovski ustavi, so skupna vrednota in temelj sodobne demokratične države. Egipt in EU sta torej zavezana spodbujanju demokracije, temeljnih svoboščin in človekovih pravic kot ustavnih pravic vseh njunih državljanov v skladu z mednarodnimi obveznostmi. V tem okviru bo EU Egiptu zagotavljala podporo pri prenosu teh pravic v zakonodajo.

(a)   Sodobna, demokratična država

Egipt in EU sta zavezana zagotavljanju odgovornosti, pravne države, popolnega spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter odzivanju na potrebe svojih državljanov. EU bo podpirala prizadevanja Egipta, da okrepi zmogljivost državnih institucij za učinkovito reformo javnega sektorja, poveča zmogljivost institucij kazenskega pregona pri izvajanju nalog v okviru zagotavljanja varnosti za vse ter razvije ustavne funkcije novega parlamenta. Poleg tega bosta EU in Egipt okrepila sodelovanje pri modernizaciji pravosodja in povečanju dostopa vseh državljanov do sodnega varstva s pravno pomočjo in vzpostavitvijo specializiranih sodišč, pri reformi upravljanja javnih financ in pri boju proti korupciji. Proučila bosta tudi možnost razvoja pravosodnega sodelovanja v kazenskih in civilnih zadevah. Parlamentarno sodelovanje med EU in Egiptom, vključno s strukturiranimi izmenjavami med parlamentarnimi odbori in skupinami, bi okrepilo usklajevanje in spodbujalo medsebojno razumevanje. Poleg tega bo EU podpirala prizadevanja Egipta za povečanje pristojnosti lokalnih organov pri načrtovanju in zagotavljanju javnih storitev ter pri nadaljnjem zagotavljanju enakosti pri ekonomskih, socialnih in političnih možnosti ter za spodbujanje družbene vključenosti vseh oseb.

(b)   Varnost in terorizem

Varnost je skupni cilj. Terorizem in nasilni ekstremizem, ki spodbuja terorizem, ogrožata družbeno strukturo držav na obeh straneh Sredozemskega morja. Sta veliki grožnji varnosti in blaginji državljanov. Boj proti tema grožnjama je skupni cilj EU in Egipta, njuno sodelovanje pa lahko temelji na celovitem pristopu, s katerim se bodo obravnavali temeljni vzroki terorizma, pri tem pa ustrezno upoštevale človekove pravice in temeljne svoboščine, da se zagotovita uspešen boj proti radikalizaciji in njeno preprečevanje ter spodbuja socialno-ekonomski razvoj. EU in Egipt ostajata zavezana sodelovanju pri boju proti ekstremizmu in vsaki obliki diskriminacije, vključno z islamofobijo in ksenofobijo.

Druga področja sodelovanja so med drugim krepitev varnosti in zaščite v letalstvu ter zmogljivosti za preprečevanje mednarodnega organiziranega kriminala, kot so tihotapljenje migrantov, trgovina z ljudmi, trgovanje s prepovedanimi drogami in pranje denarja, in boj proti njemu.

Obe pogodbenici se strinjata z okrepitvijo sodelovanja na področju izvajanja Akcijskega programa za preprečevanje, zatiranje in izkoreninjenje vseh oblik nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno z izmenjavo izkušenj, usposabljanjem in drugimi dejavnostmi za gradnjo zmogljivosti.

(c)   Upravljanje migracijskih tokov v medsebojno korist

Politična izjava iz vrha v Valletti in skupni akcijski načrt iz Vallette bosta glavni okvir za sodelovanje EU in Egipta na področju migracije. EU bo podpirala prizadevanja egiptovske vlade za okrepitev svojega okvira za upravljanje migracij, ki vključuje elemente zakonodajne reforme in strategij za upravljanje migracij. Podpirala bo tudi prizadevanja Egipta za preprečevanje nedovoljenih migracij, trgovine z ljudmi in njihovo tihotapljenje ter boj proti njim, vključno s prepoznavanjem žrtev trgovine z ljudmi in zagotavljanju pomoči žrtvam. Prav tako si bo prizadevala podpirati in krepiti zmogljivost Egipta za varstvo pravic migrantov in zagotavljanje zaščite osebam, ki so do nje upravičene, v skladu z mednarodnimi standardi. EU in Egipt bosta proučila možnosti za sodelovanje pri prostovoljni vrnitvi migrantov brez urejenega statusa v izvorno državo, da se zagotovi zakonito globalno upravljanje migracij. To bo dopolnjevalo sodelovanje pri obravnavi temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije, zlasti nerazvitosti, revščine in brezposelnosti.

Mobilnost oseb lahko prispeva k razvoju spretnosti in znanja, kar bi lahko nato prispevalo k razvoju Egipta. Prav tako bi se lahko zgradili trajnostni mostovi med visokokvalificirano delovno silo v EU in Egiptu. EU in Egipt sta zavezana popolni zaščiti pravic migrantov.

III.   Načela sodelovanja

S spodbujanjem človeškega dejavnika in medosebnih stikov se bodo okrepile vezi in s tem utrdilo partnerstvo med EU in Egiptom. Medsebojna odgovornost ter odgovornost do Evropejcev in Egipčanov sta ključna vidika prednostnih nalog partnerstva.

Vprašanja v skupnem interesu bi bilo treba obravnavati s tesnejšim regionalnim in podregionalnim (jug-jug) sodelovanjem. Pri tem bosta EU in Egipt sodelovala v okviru Unije za Sredozemlje in Fundacije Anna Lindh, zlasti na področju medkulturnega dialoga.

Kultura dialoga se je izkazala za dragoceno orodje pri razvoju medsebojnega spoštovanja. Bistvena bosta poglobitev političnega dialoga o demokraciji in človekovih pravicah ter ohranjanje tistih tehničnih vidikov, ki ga krepijo. Dialog bo tudi način za utrjevanje partnerstva ter pregled povezanosti in dosežkov v njegovem okviru.

V skladu s prednostnimi nalogami egiptovske vlade bo pri prednostnih nalogah partnerstva poudarek na mladih, od katerih je odvisna dolgoročna stabilnost naših družb, in ženskah, ki so bistvene za napredek vsake družbe. Ključen cilj je krepiti njihovo moč in jim zagotoviti pravna in praktična orodja, da prevzamejo svojo ustrezno vlogo v družbi, in sicer z aktivno udeležbo v gospodarstvu in upravljanju države. EU bo še naprej delila izkušnje, ki jih je pridobila v boju proti diskriminaciji žensk in pri spodbujanju enakosti spolov ter spodbujanju vključevanja mladih in zagotavljanju priložnosti mladim.

EU in Egipt se strinjata, da civilna družba v zelo veliki meri prispeva k izvajanju prednostnih nalog partnerstva ter preglednemu, participativnemu upravljanju in da lahko podpira proces trajnostnega razvoja, ki trenutno poteka v Egiptu. Sodelovala bosta s civilno družbo in učinkovito prispevala k procesu gospodarskega, političnega in socialnega razvoja v skladu z egiptovsko ustavo in ustrezno nacionalno zakonodajo.

IV.   Sklep

V duhu skupne odgovornosti sta EU in Egipt skupaj opredelila prednostne naloge partnerstva ter bosta razvila dogovorjeni mehanizem za vrednotenje in spremljanje. Predviden je tudi vmesni pregled za oceno učinka prednostnih nalog partnerstva. V skladu z osredotočenim pristopom prednostnih nalog partnerstva bosta EU in Egipt skupaj racionalizirala izvajanje svojega pridružitvenega sporazuma za skupne interese. Pridružitveni odbor in Pridružitveni svet bosta tudi v prihodnje ključna organa, ki bosta vsako leto izvedla skupno oceno izvajanja prednostnih nalog partnerstva.

---

(1)  Sklad za regionalni politični dialog o integrirani pomorski politiki/podnebnih spremembah.

---