# Uradni list L 277/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 277 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6027. oktober 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 277

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6027. oktober 2017

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1955 z dne 24. oktobra 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1956 z dne 26. oktobra 2017 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Saucisson d'Ardenne/Collier d'Ardenne/Pipe d'Ardenne (ZGO)) | 4 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1957 z dne 26. oktobra 2017 o odprtju in zagotovitvi upravljanja tarifnih kvot Unije za nekatere ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Kosova | 6 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1958 z dne 26. oktobra 2017 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž v okviru tarifnih kvot, odprtih z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1273/2011 za podobdobje oktober 2017 | 9 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2017/1959 z dne 18. julija 2017 o državni pomoči SA.34720 – 2015/C (ex 2013/N), ki jo je izvedla Danska Pomoč za prestrukturiranje Vestjysk Bank
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 4990)

   (
  1
  ) | 13 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1955 z dne 24. oktobra 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1956 z dne 26. oktobra 2017 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Saucisson d'Ardenne/Collier d'Ardenne/Pipe d'Ardenne (ZGO))

4

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1957 z dne 26. oktobra 2017 o odprtju in zagotovitvi upravljanja tarifnih kvot Unije za nekatere ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Kosova

6

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1958 z dne 26. oktobra 2017 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž v okviru tarifnih kvot, odprtih z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1273/2011 za podobdobje oktober 2017

9

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2017/1959 z dne 18. julija 2017 o državni pomoči SA.34720 – 2015/C (ex 2013/N), ki jo je izvedla Danska Pomoč za prestrukturiranje Vestjysk Bank
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 4990)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 4990)

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 27.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1955

z dne 24. oktobra 2017

o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 183(b) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 510/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov, in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 1216/2009 in (ES) št. 614/2009 (2) ter zlasti člena 5(6)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1484/95 bi bilo zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1484/95 bi bilo zato treba spremeniti.

| (4) | Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(4)

Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. oktobra 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 150, 20.5.2014, str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 z dne 28. junija 1995 o podrobnih pravilih za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in o določitvi reprezentativnih cen v sektorju za perutninsko meso in v sektorju za jajca ter za albumine iz jajc in o razveljavitvi Uredbe št. 163/67/EGS (UL L 145, 29.6.1995, str. 47).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA I

| Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Reprezentativna cena
  (v EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3
  (v EUR/100 kg) | Poreklo (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni | 107,5 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni | 102,1
  172,4 | 5
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni | 243,1
  212,5
  296,9
  229,1 | 17
  26
  1
  21 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Kosi purana brez kosti, zamrznjeni | 340,6
  401,7 | 0
  0 | BR
  CL |
| 0408 91 80 | Jajca brez lupine, sušena | 352,1 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Pripravljeni proizvodi iz kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, nekuhani | 197,9 | 27 | BR |

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Reprezentativna cena

(v EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3

(v EUR/100 kg)

Poreklo (1)

0207 12 10

Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni

107,5

0

AR

0207 12 90

Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni

102,1

172,4

5

0

AR

BR

0207 14 10

Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni

243,1

212,5

296,9

229,1

17

26

1

21

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Kosi purana brez kosti, zamrznjeni

340,6

401,7

0

0

BR

CL

0408 91 80

Jajca brez lupine, sušena

352,1

0

AR

1602 32 11

Pripravljeni proizvodi iz kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, nekuhani

197,9

27

BR

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka ‚ZZ‘ predstavlja ‚druga porekla‘.

1

---

| 27.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1956

z dne 26. oktobra 2017

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Saucisson d'Ardenne/Collier d'Ardenne/Pipe d'Ardenne (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Belgije za registracijo imena „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ (ZGO) objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Belgije za registracijo imena „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ (ZGO) objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Komisija je prejela dva ugovora, in sicer 17. avgusta 2015 ugovor družbe Zurich Foodstuff Trading LLC iz Združenih arabskih emiratov in 14. septembra 2015 ugovor družbe Rezos Brands SA iz Grčije. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je prejela dva ugovora, in sicer 17. avgusta 2015 ugovor družbe Zurich Foodstuff Trading LLC iz Združenih arabskih emiratov in 14. septembra 2015 ugovor družbe Rezos Brands SA iz Grčije.

| (3) | Komisija je ugovor družbe Zurich Foodstuff Trading LLC posredovala Belgiji. Ugovor družbe Rezos Brands SA ni bil posredovan, saj lahko v skladu z drugim pododstavkom člena 51(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 vsaka fizična ali pravna oseba s pravnim interesom in s prebivališčem ali sedežem v državi članici, ki ni država, iz katere je bil zahtevek posredovan, vloži ugovor pri državi članici, v kateri ima sedež. Zato družba Rezos Brands SA ugovora ne bi smela vložiti neposredno pri Komisiji. Poleg tega je Komisija ugovor prejela po izteku roka, ki je v členu 51(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 določen za vložitev ugovora. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je ugovor družbe Zurich Foodstuff Trading LLC posredovala Belgiji. Ugovor družbe Rezos Brands SA ni bil posredovan, saj lahko v skladu z drugim pododstavkom člena 51(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 vsaka fizična ali pravna oseba s pravnim interesom in s prebivališčem ali sedežem v državi članici, ki ni država, iz katere je bil zahtevek posredovan, vloži ugovor pri državi članici, v kateri ima sedež. Zato družba Rezos Brands SA ugovora ne bi smela vložiti neposredno pri Komisiji. Poleg tega je Komisija ugovor prejela po izteku roka, ki je v členu 51(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 določen za vložitev ugovora.

| (4) | Komisija je 17. oktobra 2015 od družbe Zurich Foodstuff Trading LLC prejela utemeljeni ugovor. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 17. oktobra 2015 od družbe Zurich Foodstuff Trading LLC prejela utemeljeni ugovor.

| (5) | V utemeljenem ugovoru interes vložnika ni bil jasen in neposreden, pač pa posreden in hipotetičen. Ker družba Zurich Foodstuff Trading LLC torej ni imela pravnega interesa, je bil postopek ugovora prekinjen. Zato ugovor družbe Zurich Foodstuff Trading LLC velja za nedopustnega. |
| --- | --- |

(5)

V utemeljenem ugovoru interes vložnika ni bil jasen in neposreden, pač pa posreden in hipotetičen. Ker družba Zurich Foodstuff Trading LLC torej ni imela pravnega interesa, je bil postopek ugovora prekinjen. Zato ugovor družbe Zurich Foodstuff Trading LLC velja za nedopustnega.

| (6) | Belgijski organi so 16. julija 2014 Komisiji posredovali zahtevek podjetja TerBeke-Pluma s sedežem zunaj geografskega območja, opredeljenega za ZGO „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“, ki je predložilo dopusten ugovor na podlagi člena 49(3) Uredbe (EU) št. 1151/2012, da se mu odobri prehodno obdobje na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012, v katerem bi lahko še naprej uporabljalo ime „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“. Belgijski organi so z dopisi z dne 1. aprila 2015, 3. novembra 2016 in 3. aprila 2017 sporočili informacije in pojasnila, ki jih Komisija potrebuje, da je pri sprejetju odločitve o navedenem prehodnem obdobju seznanjena z vsemi dejstvi. |
| --- | --- |

(6)

Belgijski organi so 16. julija 2014 Komisiji posredovali zahtevek podjetja TerBeke-Pluma s sedežem zunaj geografskega območja, opredeljenega za ZGO „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“, ki je predložilo dopusten ugovor na podlagi člena 49(3) Uredbe (EU) št. 1151/2012, da se mu odobri prehodno obdobje na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012, v katerem bi lahko še naprej uporabljalo ime „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“. Belgijski organi so z dopisi z dne 1. aprila 2015, 3. novembra 2016 in 3. aprila 2017 sporočili informacije in pojasnila, ki jih Komisija potrebuje, da je pri sprejetju odločitve o navedenem prehodnem obdobju seznanjena z vsemi dejstvi.

| (7) | Imenu „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ je bila na podlagi člena 9 Uredbe (EU) št. 1151/2012 od 8. maja 2014, tj. od dne, ko je Komisija prejela zahtevek za registracijo, dodeljena prehodna nacionalna zaščita. Zato je bilo podjetju TerBeke-Pluma na nacionalni ravni odobreno prilagoditveno obdobje največ devetih mesecev, med katerim je lahko še naprej uporabljalo zaščiteno ime za proizvode, ki niso v skladu z zadevno specifikacijo. Navedeno prilagoditveno obdobje se je začelo 8. maja 2014 in se je končalo devet mesecev pozneje. |
| --- | --- |

(7)

Imenu „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ je bila na podlagi člena 9 Uredbe (EU) št. 1151/2012 od 8. maja 2014, tj. od dne, ko je Komisija prejela zahtevek za registracijo, dodeljena prehodna nacionalna zaščita. Zato je bilo podjetju TerBeke-Pluma na nacionalni ravni odobreno prilagoditveno obdobje največ devetih mesecev, med katerim je lahko še naprej uporabljalo zaščiteno ime za proizvode, ki niso v skladu z zadevno specifikacijo. Navedeno prilagoditveno obdobje se je začelo 8. maja 2014 in se je končalo devet mesecev pozneje.

| (8) | Ker podjetje TerBeke-Pluma proizvoda od 8. februarja 2015 dalje ne sme več tržiti pod imenom „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“, odobritev prehodnega obdobja na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 ni utemeljena. Če bi se dovolila uporaba registriranih imen za proizvode, ki se proizvedejo zunaj opredeljenega geografskega območja, se s tem ne bi omogočil „prehod“, pač pa bi se znova vzpostavilo stanje, ki od 8. februarja 2015 velja za nezakonito. |
| --- | --- |

(8)

Ker podjetje TerBeke-Pluma proizvoda od 8. februarja 2015 dalje ne sme več tržiti pod imenom „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“, odobritev prehodnega obdobja na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 ni utemeljena. Če bi se dovolila uporaba registriranih imen za proizvode, ki se proizvedejo zunaj opredeljenega geografskega območja, se s tem ne bi omogočil „prehod“, pač pa bi se znova vzpostavilo stanje, ki od 8. februarja 2015 velja za nezakonito.

| (9) | Zato bi bilo treba ime „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ vpisati v „register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb“ – |
| --- | --- |

(9)

Zato bi bilo treba ime „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ vpisati v „register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb“ –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ (ZGO) se vpiše v register.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod iz skupine 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.) iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. oktobra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 182, 3.6.2015, str. 7.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 27.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1957

z dne 26. oktobra 2017

o odprtju in zagotovitvi upravljanja tarifnih kvot Unije za nekatere ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Kosova (*1)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/355 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2017 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Kosovom (*1) na drugi strani (1) in zlasti člena 2 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Kosovom (*1) na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: SPS) je bil podpisan 27. oktobra 2015 in je začel veljati 1. aprila 2016. |
| --- | --- |

(1)

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Kosovom (*1) na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: SPS) je bil podpisan 27. oktobra 2015 in je začel veljati 1. aprila 2016.

| (2) | Člen 31 SPS in Priloga IV k SPS določata ureditve, ki se uporabljajo za uvoz rib in ribiških proizvodov v Evropsko unijo. Na podlagi teh ureditev je uvoz krapov in postrvi s poreklom iz Kosova v Unijo upravičen do oprostitve carin v okviru določenih tarifnih kvot. |
| --- | --- |

(2)

Člen 31 SPS in Priloga IV k SPS določata ureditve, ki se uporabljajo za uvoz rib in ribiških proizvodov v Evropsko unijo. Na podlagi teh ureditev je uvoz krapov in postrvi s poreklom iz Kosova v Unijo upravičen do oprostitve carin v okviru določenih tarifnih kvot.

| (3) | Za izvajanje določb SPS za ribe in ribiške proizvode je treba odpreti in upravljati letne tarifne kvote za postrvi in krape za leto 2016 in naslednja leta. |
| --- | --- |

(3)

Za izvajanje določb SPS za ribe in ribiške proizvode je treba odpreti in upravljati letne tarifne kvote za postrvi in krape za leto 2016 in naslednja leta.

| (4) | Komisija bi morala tarifne kvote upravljati po kronološkem vrstnem redu datumov sprejetja carinskih deklaracij za sprostitev v promet v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2447 (3). |
| --- | --- |

(4)

Komisija bi morala tarifne kvote upravljati po kronološkem vrstnem redu datumov sprejetja carinskih deklaracij za sprostitev v promet v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2447 (3).

| (5) | Ukrepi, ki jih določa ta uredba, bi se morali uporabljati od datuma začetka veljavnosti SPS. Ta uredba mora torej začeti veljati nemudoma. |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, ki jih določa ta uredba, bi se morali uporabljati od datuma začetka veljavnosti SPS. Ta uredba mora torej začeti veljati nemudoma.

| (6) | Ukrepi, določeni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, določeni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Tarifne kvote Unije so odprte za ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Kosova, kot je določeno v Prilogi.

Člen 2

Tarifne kvote iz člena 1 upravlja Komisija v skladu s členi 49 do 54 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. aprila 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. oktobra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(*1)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

*1

(1)  
  UL L 57, 3.3.2017, str. 59.

1

(2)  
  UL L 71, 16.3.2016, str. 3.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).

3

---

PRILOGA

Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature se šteje, da ima besedilo poimenovanja proizvodov zgolj okvirno vrednost, področje uporabe preferencialne sheme pa je v okviru te priloge določeno z oznakami KN. Kadar so navedene oznake ex KN, se preferencialna shema določi skupaj z oznako KN in ustreznim opisom blaga.

Ribe in ribiški proizvodi

| Zaporedna številka | Oznaka KN | Podštevilka TARIC | Poimenovanje | Letna višina tarifne kvote
  (v tonah neto mase) | Stopnja dajatve znotraj kvote |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1506 | 0301 91 | | postrvi (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache in Oncorhynchus chrysogaster): žive; sveže ali ohlajene; zamrznjene; sušene, nasoljene ali v slanici, dimljene; fileti in drugo ribje meso; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano | Od 1.4.2016 do 31.12.2016:
  15
  Za naslednja leta – od 1.1. do 31.12.:
  15 | 0 % |
| 0302 11 | |
| 0303 14 | |
| 0304 42 | |
| 0304 52 00 | 10 |
| 0304 82 | |
| 0304 99 21 | 11, 12, 20 |
| 0305 10 00 | 10 |
| 0305 39 90 | 10 |
| 0305 43 00 | |
| 0305 59 85 | 61 |
| 0305 69 80 | 61 |
| 09.1508 | 0301 93 00 | | krapi (Cyprinus spp., Carassius spp., Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus, Catla catla, Labeo spp., Osteochilus hasselti, Leptobarbus hoeveni, Megalobrama spp.) živi; sveži ali ohlajeni; zamrznjeni; sušeni, nasoljeni ali v slanici, dimljeni; fileti in drugo ribje meso; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano | Od 1.4.2016 do 31.12.2016:
  20
  Za naslednja leta – od 1.1. do 31.12.:
  20 | 0 % |
| 0302 73 00 | |
| 0303 25 00 | |
| 0304 39 00 | 20 |
| 0304 51 00 | 10 |
| 0304 69 00 | 20 |
| 0304 93 90 | 10 |
| 0305 10 00 | 20 |
| 0305 31 00 | 10 |
| 0305 44 90 | 10 |
| 0305 52 00 | 10 |
| 0305 64 00 | 10 |

Zaporedna številka

Oznaka KN

Podštevilka TARIC

Poimenovanje

Letna višina tarifne kvote

(v tonah neto mase)

Stopnja dajatve znotraj kvote

09.1506

0301 91

postrvi (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache in Oncorhynchus chrysogaster): žive; sveže ali ohlajene; zamrznjene; sušene, nasoljene ali v slanici, dimljene; fileti in drugo ribje meso; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

Od 1.4.2016 do 31.12.2016:

15

Za naslednja leta – od 1.1. do 31.12.:

15

0 %

0302 11

0303 14

0304 42

0304 52 00

10

0304 82

0304 99 21

11, 12, 20

0305 10 00

10

0305 39 90

10

0305 43 00

0305 59 85

61

0305 69 80

61

09.1508

0301 93 00

krapi (Cyprinus spp., Carassius spp., Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus, Catla catla, Labeo spp., Osteochilus hasselti, Leptobarbus hoeveni, Megalobrama spp.) živi; sveži ali ohlajeni; zamrznjeni; sušeni, nasoljeni ali v slanici, dimljeni; fileti in drugo ribje meso; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

Od 1.4.2016 do 31.12.2016:

20

Za naslednja leta – od 1.1. do 31.12.:

20

0 %

0302 73 00

0303 25 00

0304 39 00

20

0304 51 00

10

0304 69 00

20

0304 93 90

10

0305 10 00

20

0305 31 00

10

0305 44 90

10

0305 52 00

10

0305 64 00

10

---

| 27.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1958

z dne 26. oktobra 2017

o izdaji uvoznih dovoljenj za riž v okviru tarifnih kvot, odprtih z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1273/2011 za podobdobje oktober 2017

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1273/2011 (2) je odprla in določila način upravljanja nekaterih uvoznih tarifnih kvot za riž in lomljeni riž, porazdeljenih po državi porekla in razdeljenih v več podobdobij v skladu s Prilogo I k navedeni izvedbeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1273/2011 (2) je odprla in določila način upravljanja nekaterih uvoznih tarifnih kvot za riž in lomljeni riž, porazdeljenih po državi porekla in razdeljenih v več podobdobij v skladu s Prilogo I k navedeni izvedbeni uredbi.

| (2) | Za kvoto z zaporedno številko 09.4138 iz člena 1(1)(a) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011 je edino podobdobje mesec oktober. Navedena kvota vsebuje ostanek neporabljenih količin iz kvot z zaporednimi številkami 09.4127, 09.4128, 09.4129 in 09.4130 predhodnega podobdobja. Mesec oktober je zadnje podobdobje za kvote iz člena 1(1)(b) in (e) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011, ki vsebujejo ostanek neporabljenih količin iz predhodnega podobdobja. |
| --- | --- |

(2)

Za kvoto z zaporedno številko 09.4138 iz člena 1(1)(a) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011 je edino podobdobje mesec oktober. Navedena kvota vsebuje ostanek neporabljenih količin iz kvot z zaporednimi številkami 09.4127, 09.4128, 09.4129 in 09.4130 predhodnega podobdobja. Mesec oktober je zadnje podobdobje za kvote iz člena 1(1)(b) in (e) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011, ki vsebujejo ostanek neporabljenih količin iz predhodnega podobdobja.

| (3) | Iz sporočil, poslanih v skladu s členom 8(a) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011, izhaja, da zahtevki za kvoto z zaporedno številko 09.4138, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca oktobra 2017 v skladu s členom 4(1) navedene izvedbene uredbe, zajemajo količino, ki je večja od razpoložljive. Zato bi bilo treba v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3) z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevano količino za zadevno kvoto, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(3)

Iz sporočil, poslanih v skladu s členom 8(a) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011, izhaja, da zahtevki za kvoto z zaporedno številko 09.4138, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca oktobra 2017 v skladu s členom 4(1) navedene izvedbene uredbe, zajemajo količino, ki je večja od razpoložljive. Zato bi bilo treba v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3) z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevano količino za zadevno kvoto, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (4) | Iz navedenih sporočil izhaja tudi, da zahtevki za kvoto z zaporedno številko 09.4148, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca oktobra 2017 v skladu s členom 4(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011, zajemajo količino, ki je manjša od razpoložljive. |
| --- | --- |

(4)

Iz navedenih sporočil izhaja tudi, da zahtevki za kvoto z zaporedno številko 09.4148, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca oktobra 2017 v skladu s členom 4(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011, zajemajo količino, ki je manjša od razpoložljive.

| (5) | Prav tako bi bilo treba sporočiti končni odstotek porabe vsake kvote iz Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011 v letu 2017. |
| --- | --- |

(5)

Prav tako bi bilo treba sporočiti končni odstotek porabe vsake kvote iz Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011 v letu 2017.

| (6) | Za zagotovitev učinkovitega upravljanja postopka izdaje uvoznih dovoljenj bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi – |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev učinkovitega upravljanja postopka izdaje uvoznih dovoljenj bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Na podlagi zahtevkov za uvozna dovoljenja za riž v okviru kvote z zaporedno številko 09.4138 iz Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011, predloženih v prvih desetih delovnih dneh meseca oktobra 2017, se izdajo dovoljenja za zahtevano količino, ki se pomnoži s koeficientom dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

2.   Končni odstotek porabe vsake kvote iz Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011 v letu 2017 je naveden v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. oktobra 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1273/2011 z dne 7. decembra 2011 o odprtju in zagotovitvi upravljanja nekaterih tarifnih kvot za uvoz riža in lomljenega riža (UL L 325, 8.12.2011, str. 6).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (UL L 238, 1.9.2006, str. 13).

3

---

PRILOGA

Količine, ki se na podlagi Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011 dodelijo za podobdobje oktober 2017, in končni odstotki porabe za leto 2017

| (a) | Kvota za popolnoma brušen riž ali manj brušen riž iz oznake KN 1006 30, kot je določena v členu 1(1)(a) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011:








  Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje oktober 2017 | Končni odstotek porabe kvote za leto 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Združene države | 09.4127 | | 97,44 % |
| Tajska | 09.4128 | | 99,18 % |
| Avstralija | 09.4129 | | 54,71 % |
| Drugo poreklo | 09.4130 | | 100,00 % |
| Vse države | 09.4138 | 1,016010 % | 100,00 % |

(a)

Kvota za popolnoma brušen riž ali manj brušen riž iz oznake KN 1006 30, kot je določena v členu 1(1)(a) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011:

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje oktober 2017

Končni odstotek porabe kvote za leto 2017

Združene države

09.4127

97,44 %

Tajska

09.4128

99,18 %

Avstralija

09.4129

54,71 %

Drugo poreklo

09.4130

100,00 %

Vse države

09.4138

1,016010 %

100,00 %

| (b) | Kvota za oluščen riž iz oznake KN 1006 20, kot je določena v členu 1(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011:








  Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje oktober 2017 | Končni odstotek porabe kvote za leto 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vse države | 09.4148 | — (1) | 1,44 % |

(b)

Kvota za oluščen riž iz oznake KN 1006 20, kot je določena v členu 1(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011:

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje oktober 2017

Končni odstotek porabe kvote za leto 2017

Vse države

09.4148

— (1)

1,44 %

| (c) | Kvota za lomljen riž iz oznake KN 1006 40 00, kot je določena v členu 1(1)(c) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011:







  Poreklo | Zaporedna številka | Končni odstotek porabe kvote za leto 2017 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tajska | 09.4149 | 2,28 % |
| Avstralija | 09.4150 | 5,25 % |
| Gvajana | 09.4152 | 0,00 % |
| Združene države | 09.4153 | 0,76 % |
| Drugo poreklo | 09.4154 | 100,00 % |

(c)

Kvota za lomljen riž iz oznake KN 1006 40 00, kot je določena v členu 1(1)(c) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011:

Poreklo

Zaporedna številka

Končni odstotek porabe kvote za leto 2017

Tajska

09.4149

2,28 %

Avstralija

09.4150

5,25 %

Gvajana

09.4152

0,00 %

Združene države

09.4153

0,76 %

Drugo poreklo

09.4154

100,00 %

| (d) | Kvota za popolnoma brušen riž ali manj brušen riž iz oznake KN 1006 30, kot je določena v členu 1(1)(d) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011:







  Poreklo | Zaporedna številka | Končni odstotek porabe kvote za leto 2017 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tajska | 09.4112 | 100,00 % |
| Združene države | 09.4116 | 100,00 % |
| Indija | 09.4117 | 100,00 % |
| Pakistan | 09.4118 | 100,00 % |
| Drugo poreklo | 09.4119 | 100,00 % |
| Vse države | 09.4166 | 100,00 % |

(d)

Kvota za popolnoma brušen riž ali manj brušen riž iz oznake KN 1006 30, kot je določena v členu 1(1)(d) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011:

Poreklo

Zaporedna številka

Končni odstotek porabe kvote za leto 2017

Tajska

09.4112

100,00 %

Združene države

09.4116

100,00 %

Indija

09.4117

100,00 %

Pakistan

09.4118

100,00 %

Drugo poreklo

09.4119

100,00 %

Vse države

09.4166

100,00 %

| (e) | Kvota za lomljen riž iz oznake KN 1006 40 00, kot je določena v členu 1(1)(e) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011:








  Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje oktober 2017 | Končni odstotek porabe kvote za leto 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vse države | 09.4168 | — (2) | 100,00 % |

(e)

Kvota za lomljen riž iz oznake KN 1006 40 00, kot je določena v členu 1(1)(e) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011:

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje oktober 2017

Končni odstotek porabe kvote za leto 2017

Vse države

09.4168

— (2)

100,00 %

---

(1)  Za to podobdobje se koeficient dodelitve ne uporabi: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za izdajo dovoljenja.

(2)  Za to podobdobje ni razpoložljive količine.

---

SKLEPI

| 27.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/13

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/1959

z dne 18. julija 2017

o državni pomoči SA.34720 – 2015/C (ex 2013/N), ki jo je izvedla Danska Pomoč za prestrukturiranje Vestjysk Bank

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 4990)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1),

Ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | V začetku leta 2012 je Danska začela pogovore s Komisijo o težavah, ki jih je takrat imela Vestjysk Bank A/S (v nadaljnjem besedilu: Vestjysk Bank ali banka). |
| --- | --- |

(1)

V začetku leta 2012 je Danska začela pogovore s Komisijo o težavah, ki jih je takrat imela Vestjysk Bank A/S (v nadaljnjem besedilu: Vestjysk Bank ali banka).

| (2) | Komisija je 25. aprila 2012 sprejela sklep v zadevi SA.34423 (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju) (2), v katerem je ugotovila, da gre pri treh ukrepih v korist Vestjysk Bank in Aarhus Lokalbank (s katero se je Vestjysk Bank združila 30. marca 2012) za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe in da so začasno združljivi z notranjim trgom iz razlogov finančne stabilnosti. Ukrepi so bili torej odobreni za šest mesecev oziroma dokler Komisija ne sprejme končne odločitve o poglobljenem načrtu prestrukturiranja, če ga Danska predloži v šestih mesecih od dneva sklepa. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 25. aprila 2012 sprejela sklep v zadevi SA.34423 (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju) (2), v katerem je ugotovila, da gre pri treh ukrepih v korist Vestjysk Bank in Aarhus Lokalbank (s katero se je Vestjysk Bank združila 30. marca 2012) za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe in da so začasno združljivi z notranjim trgom iz razlogov finančne stabilnosti. Ukrepi so bili torej odobreni za šest mesecev oziroma dokler Komisija ne sprejme končne odločitve o poglobljenem načrtu prestrukturiranja, če ga Danska predloži v šestih mesecih od dneva sklepa.

2

| (3) | Danska je 18. aprila 2012 predložila predhodno različico načrta prestrukturiranja Vestjysk Bank, ki je vseboval osnutek zavez kot izhodišče za pogovore v zvezi z načrtom prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(3)

Danska je 18. aprila 2012 predložila predhodno različico načrta prestrukturiranja Vestjysk Bank, ki je vseboval osnutek zavez kot izhodišče za pogovore v zvezi z načrtom prestrukturiranja.

| (4) | Med aprilom 2012 in decembrom 2015, sta Komisija in Danska na več sestankih, v telefonskih razgovorih in pisno razpravljali o načrtu prestrukturiranja, ki je bil večkrat posodobljen. Med avgustom 2013 in aprilom 2014 je Danska poskušala prodati svoj delež v banki. Zato so bili pogovori o načrtu prestrukturiranja v navedenem obdobju ustavljeni. Poskus ni bil uspešen zaradi pomanjkanja zainteresiranih ponudnikov. |
| --- | --- |

(4)

Med aprilom 2012 in decembrom 2015, sta Komisija in Danska na več sestankih, v telefonskih razgovorih in pisno razpravljali o načrtu prestrukturiranja, ki je bil večkrat posodobljen. Med avgustom 2013 in aprilom 2014 je Danska poskušala prodati svoj delež v banki. Zato so bili pogovori o načrtu prestrukturiranja v navedenem obdobju ustavljeni. Poskus ni bil uspešen zaradi pomanjkanja zainteresiranih ponudnikov.

| (5) | Komisija je z dopisom z dne 4. decembra 2015 Dansko obvestila, da se je v zvezi s pomočjo odločila sprožiti postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je z dopisom z dne 4. decembra 2015 Dansko obvestila, da se je v zvezi s pomočjo odločila sprožiti postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka).

| (6) | Komisija je 7. januarja 2016 prejela pripombe Danske k sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 7. januarja 2016 prejela pripombe Danske k sklepu o začetku postopka.

| (7) | Aprila 2016 je Danska začela nov odprt, brezpogojen in pregleden postopek prodaje s ciljem prodaje svojih delnic v banki. |
| --- | --- |

(7)

Aprila 2016 je Danska začela nov odprt, brezpogojen in pregleden postopek prodaje s ciljem prodaje svojih delnic v banki.

| (8) | Sklep o začetku postopka je bil 17. junija 2016 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe. Prejela ni nobenih pripomb zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(8)

Sklep o začetku postopka je bil 17. junija 2016 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe. Prejela ni nobenih pripomb zainteresiranih strani.

Uradnem listu Evropske unije

3

| (9) | Danska je po tistem, ko postopek prodaje ni privabil ponudnikov, Komisijo 23. novembra 2016 obvestila, da je danska banka Nykredit izrazila zanimanje za vzpostavitev konzorcija nebančnih vlagateljev za nakup in dokapitalizacijo banke. Ta transakcija, skupaj z nadaljnjim prizadevanjem za prestrukturiranje, bi po mnenju Danske obnovila dolgoročno uspešno poslovanje banke. |
| --- | --- |

(9)

Danska je po tistem, ko postopek prodaje ni privabil ponudnikov, Komisijo 23. novembra 2016 obvestila, da je danska banka Nykredit izrazila zanimanje za vzpostavitev konzorcija nebančnih vlagateljev za nakup in dokapitalizacijo banke. Ta transakcija, skupaj z nadaljnjim prizadevanjem za prestrukturiranje, bi po mnenju Danske obnovila dolgoročno uspešno poslovanje banke.

| (10) | Med 23. novembrom 2016 in začetkom junija 2017 sta Komisija in Danska razpravljali o novem načrtu prestrukturiranja v vrsti srečanj, telefonskih pogovorov in pisni korespondenci. |
| --- | --- |

(10)

Med 23. novembrom 2016 in začetkom junija 2017 sta Komisija in Danska razpravljali o novem načrtu prestrukturiranja v vrsti srečanj, telefonskih pogovorov in pisni korespondenci.

| (11) | Danska je 14. junija 2017 predložila končno različico novega načrta prestrukturiranja ter podpisano pogodbo z zasebnim konzorcijem vlagateljev za nakup delnic banke. Konzorcij vlagateljev je nato objavil javno prevzemno ponudbo glede preostalih delnic banke (ki so v lasti zasebnikov) z rokom 18. julij 2017. |
| --- | --- |

(11)

Danska je 14. junija 2017 predložila končno različico novega načrta prestrukturiranja ter podpisano pogodbo z zasebnim konzorcijem vlagateljev za nakup delnic banke. Konzorcij vlagateljev je nato objavil javno prevzemno ponudbo glede preostalih delnic banke (ki so v lasti zasebnikov) z rokom 18. julij 2017.

| (12) | Danska se je z dopisom z dne 12. junija 2017 strinjala, da se odpove pravicam iz člena 342 Pogodbe v povezavi s členom 3 Uredbe št. 1 (4) in da se ta sklep sprejme in priglasi v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

(12)

Danska se je z dopisom z dne 12. junija 2017 strinjala, da se odpove pravicam iz člena 342 Pogodbe v povezavi s členom 3 Uredbe št. 1 (4) in da se ta sklep sprejme in priglasi v angleškem jeziku.

4

2.   OZADJE

OZADJE

2.1   Vestjysk Bank danes

Vestjysk Bank danes

| (13) | Vestjysk Bank je bila ustanovljena leta 1874; Danski finančni nadzorni organ (v nadaljnjem besedilu: DFSA) jo je razvrstil med nesistemsko pomembne finančne institucije in je trenutno 15. največja banka na Danskem, s tržnim deležem manj kot 0,3 %. Na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov (z 31. marca 2017) je bilančna vsota banke 19,5 milijarde DKK (2,6 milijarde EUR), njene vloge znašajo 14 milijard DKK (1,9 milijarde EUR) in skupna posojila znašajo 12,4 milijarde DKK (1,7 milijarde EUR); banka ima 15 podružnic in 438 zaposlenih (v ekvivalentu polnega delovnega časa, v nadaljnjem besedilu: FTE). |
| --- | --- |

(13)

Vestjysk Bank je bila ustanovljena leta 1874; Danski finančni nadzorni organ (v nadaljnjem besedilu: DFSA) jo je razvrstil med nesistemsko pomembne finančne institucije in je trenutno 15. največja banka na Danskem, s tržnim deležem manj kot 0,3 %. Na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov (z 31. marca 2017) je bilančna vsota banke 19,5 milijarde DKK (2,6 milijarde EUR), njene vloge znašajo 14 milijard DKK (1,9 milijarde EUR) in skupna posojila znašajo 12,4 milijarde DKK (1,7 milijarde EUR); banka ima 15 podružnic in 438 zaposlenih (v ekvivalentu polnega delovnega časa, v nadaljnjem besedilu: FTE).

| (14) | Danska država je večinski delničar banke, saj obvladuje 81,47 % delniškega kapitala in glasovalnih pravic v Vestjysk Bank. Vestjysk Bank kotira na københavnski borzi. |
| --- | --- |

(14)

Danska država je večinski delničar banke, saj obvladuje 81,47 % delniškega kapitala in glasovalnih pravic v Vestjysk Bank. Vestjysk Bank kotira na københavnski borzi.

| (15) | Poslovni model banke združuje lokalna posojila prebivalstvu z veliko izpostavljenostjo do kmetijskega sektorja in sektorja poslovnih nepremičnin. Banka je dejavna zlasti v danski regiji Jutland. |
| --- | --- |

(15)

Poslovni model banke združuje lokalna posojila prebivalstvu z veliko izpostavljenostjo do kmetijskega sektorja in sektorja poslovnih nepremičnin. Banka je dejavna zlasti v danski regiji Jutland.

2.2   Ukrepi pomoči, začasno odobreni v sklepu o reševanju

Ukrepi pomoči, začasno odobreni v sklepu o reševanju

| (16) | Leta 2012 je Vestjysk Bank prejela državno pomoč za združitev z Aarhus Lokalbank, ki je prav tako danska regionalna banka, dejavna v regiji Jutland. Ob koncu leta 2011 je bilančna vsota Vestjysk Bank znašala 29,2 milijarde DKK (3,9 milijarde EUR), bilančna vsota Aarhus Lokalbank pa 4,4 milijarde DKK (600 milijonov EUR). |
| --- | --- |

(16)

Leta 2012 je Vestjysk Bank prejela državno pomoč za združitev z Aarhus Lokalbank, ki je prav tako danska regionalna banka, dejavna v regiji Jutland. Ob koncu leta 2011 je bilančna vsota Vestjysk Bank znašala 29,2 milijarde DKK (3,9 milijarde EUR), bilančna vsota Aarhus Lokalbank pa 4,4 milijarde DKK (600 milijonov EUR).

| (17) | Leta 2009 sta Vestjysk Bank in Aarhus Lokalbank prejeli pomoč na podlagi danske sheme dokapitalizacije. Pomoč, odobrena banki, je bila zagotovljena v obliki hibridnega kapitala v višini 1 438 milijonov DKK (5) in 177,8 milijona DKK (6), kar znaša 1 615,8 milijona DKK (približno 216 milijonov EUR) in ustreza 6,2 % tveganju prilagojenih sredstev (v nadaljnjem besedilu: RWA). Zato je bila danska država že pred združitvijo pomemben delničar v obeh bankah (v Vestjysk Bank je imela 53,1-odstotni delež, v Aarhus Lokalbank pa 45,2-odstotni) (7). |
| --- | --- |

(17)

Leta 2009 sta Vestjysk Bank in Aarhus Lokalbank prejeli pomoč na podlagi danske sheme dokapitalizacije. Pomoč, odobrena banki, je bila zagotovljena v obliki hibridnega kapitala v višini 1 438 milijonov DKK (5) in 177,8 milijona DKK (6), kar znaša 1 615,8 milijona DKK (približno 216 milijonov EUR) in ustreza 6,2 % tveganju prilagojenih sredstev (v nadaljnjem besedilu: RWA). Zato je bila danska država že pred združitvijo pomemben delničar v obeh bankah (v Vestjysk Bank je imela 53,1-odstotni delež, v Aarhus Lokalbank pa 45,2-odstotni) (7).

5

6

7

| (18) | Dne 28. februarja 2012 je Danska Komisijo obvestila, da se bosta Vestjysk Bank in Aarhus Lokalbank združili, saj je za obe obstajalo povečano tveganje, da se znajdeta v težavah. Namen združitve obeh bank je bil premagati izzive financiranja bank z ustanovitvijo enega stalnega subjekta, Vestjysk Bank, in okrepitvijo njegovega položaja kot regionalne banke. |
| --- | --- |

(18)

Dne 28. februarja 2012 je Danska Komisijo obvestila, da se bosta Vestjysk Bank in Aarhus Lokalbank združili, saj je za obe obstajalo povečano tveganje, da se znajdeta v težavah. Namen združitve obeh bank je bil premagati izzive financiranja bank z ustanovitvijo enega stalnega subjekta, Vestjysk Bank, in okrepitvijo njegovega položaja kot regionalne banke.

| (19) | Danska je za izvedbo združitve Komisiji priglasila naslednje ukrepe v zvezi z Vestjysk Bank:






  — | ukrep 1: dokončanje povečanja kapitala banke z neto prihodki med 250 in 300 milijoni DKK; |
| --- | --- | --- |

(19)

Danska je za izvedbo združitve Komisiji priglasila naslednje ukrepe v zvezi z Vestjysk Bank:

—

ukrep 1: dokončanje povečanja kapitala banke z neto prihodki med 250 in 300 milijoni DKK;

| — | ukrep 2: pridobitev novega podrejenega dolžniškega kapitala z glavnico 200 milijonov DKK; |
| --- | --- |

—

ukrep 2: pridobitev novega podrejenega dolžniškega kapitala z glavnico 200 milijonov DKK;

| — | ukrep 3: prodaja manjšinskega deleža v višini 175 milijonov DKK (23 milijonov EUR), ki ga je banka imela v danski hipotekarni kreditni instituciji, danski centralni banki; |
| --- | --- |

—

ukrep 3: prodaja manjšinskega deleža v višini 175 milijonov DKK (23 milijonov EUR), ki ga je banka imela v danski hipotekarni kreditni instituciji, danski centralni banki;

| — | ukrep 4: posamezna državna jamstva za nove obveznice do 8,6 milijarde DKK (1 154 milijonov EUR). |
| --- | --- |

—

ukrep 4: posamezna državna jamstva za nove obveznice do 8,6 milijarde DKK (1 154 milijonov EUR).

| (20) | Komisija je 25. aprila 2012 začasno odobrila ukrepe 1, 3 in 4 kot pomoč za reševanje za obdobje šestih mesecev, ali dokler Komisija ne sprejme končne odločitve o poglobljenem načrtu prestrukturiranja, če ga Danska predloži v šestih mesecih od izdaje sklepa. Ugotovljeno je bilo, da ukrep 2 v celoti financirajo zasebni vlagatelji, zato ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je 25. aprila 2012 začasno odobrila ukrepe 1, 3 in 4 kot pomoč za reševanje za obdobje šestih mesecev, ali dokler Komisija ne sprejme končne odločitve o poglobljenem načrtu prestrukturiranja, če ga Danska predloži v šestih mesecih od izdaje sklepa. Ugotovljeno je bilo, da ukrep 2 v celoti financirajo zasebni vlagatelji, zato ne pomeni državne pomoči.

| (21) | Vestjysk Bank je 28. junija 2012 prejela dokončno zavezujočo zavezo danske družbe za finančno stabilnost (8) v zvezi z ukrepom 4, ki je posamezna državna jamstva za obveznosti omejila na 6,8 milijarde DKK (914 milijonov EUR). |
| --- | --- |

(21)

Vestjysk Bank je 28. junija 2012 prejela dokončno zavezujočo zavezo danske družbe za finančno stabilnost (8) v zvezi z ukrepom 4, ki je posamezna državna jamstva za obveznosti omejila na 6,8 milijarde DKK (914 milijonov EUR).

8

| (22) | Bruto prihodki od ukrepa 1 so znašali 318,7 milijona DKK (neto prihodki v višini 300 milijonov DKK), udeležba države pa je znašala 166 milijonov DKK (22 milijonov EUR). Ukrep 3 je spodbudil učinek razbremenitve kapitala za 0,60 % z zmanjšanjem tveganju prilagojenih sredstev banke. |
| --- | --- |

(22)

Bruto prihodki od ukrepa 1 so znašali 318,7 milijona DKK (neto prihodki v višini 300 milijonov DKK), udeležba države pa je znašala 166 milijonov DKK (22 milijonov EUR). Ukrep 3 je spodbudil učinek razbremenitve kapitala za 0,60 % z zmanjšanjem tveganju prilagojenih sredstev banke.

| (23) | Končni znesek podpore, ki izhaja iz izvajanja treh ukrepov, opisanih v sklepu o reševanju, je bil 7 293,7 milijona DKK (979 milijonov EUR). |
| --- | --- |

(23)

Končni znesek podpore, ki izhaja iz izvajanja treh ukrepov, opisanih v sklepu o reševanju, je bil 7 293,7 milijona DKK (979 milijonov EUR).

2.3   Neobstoj trdnega načrta prestrukturiranja in sklep o začetku postopka

Neobstoj trdnega načrta prestrukturiranja in sklep o začetku postopka

| (24) | Danska je 18. aprila 2012 predložila predhodno različico načrta samostojnega prestrukturiranja Vestjysk Bank, ki je vseboval osnutek pogojev izvajanja morebitnih zavez. Navedeni predložitvi so sledile številne posodobitve in spremembe, da bi se zagotovili dodatni ukrepi za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke, saj ta ni dosegla načrtovane donosnosti. |
| --- | --- |

(24)

Danska je 18. aprila 2012 predložila predhodno različico načrta samostojnega prestrukturiranja Vestjysk Bank, ki je vseboval osnutek pogojev izvajanja morebitnih zavez. Navedeni predložitvi so sledile številne posodobitve in spremembe, da bi se zagotovili dodatni ukrepi za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke, saj ta ni dosegla načrtovane donosnosti.

| (25) | Avgusta 2013 je Danska obvestila Komisijo, da namerava prodati Vestjysk Bank, in pogovori o samostojnem prestrukturiranju banke so bili zato prekinjeni. |
| --- | --- |

(25)

Avgusta 2013 je Danska obvestila Komisijo, da namerava prodati Vestjysk Bank, in pogovori o samostojnem prestrukturiranju banke so bili zato prekinjeni.

| (26) | Aprila 2014 je Danska obvestila Komisijo, da je bila prodaja banke preklicana, saj nobeden od morebitnih kupcev ni predložil ponudbe. Pogovori o samostojnem prestrukturiranju banke so se zato nadaljevali. Vendar na podlagi teh pogovorov ni bil pripravljen končni in trden načrt prestrukturiranja, ki bi zagotovil ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke, in Komisija se je odločila sprožiti formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(26)

Aprila 2014 je Danska obvestila Komisijo, da je bila prodaja banke preklicana, saj nobeden od morebitnih kupcev ni predložil ponudbe. Pogovori o samostojnem prestrukturiranju banke so se zato nadaljevali. Vendar na podlagi teh pogovorov ni bil pripravljen končni in trden načrt prestrukturiranja, ki bi zagotovil ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke, in Komisija se je odločila sprožiti formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe.

2.4   Razlogi za sprožitev postopka

Razlogi za sprožitev postopka

| (27) | Komisija je v svojem sklepu o začetku postopka z dne 4. decembra 2015 izrazila pomisleke o tem, ali






  (a) | lahko osnutek načrta prestrukturiranja zagotovi ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke; |
| --- | --- | --- |

(27)

Komisija je v svojem sklepu o začetku postopka z dne 4. decembra 2015 izrazila pomisleke o tem, ali

(a)

lahko osnutek načrta prestrukturiranja zagotovi ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke;

| (b) | je bilo izkrivljanje konkurence kar se da omejeno; |
| --- | --- |

(b)

je bilo izkrivljanje konkurence kar se da omejeno;

| (c) | se je pri eni od transakcij začasnega odkupa (9), izvedeni v letu 2013, porazdelitev bremen ustrezno izvajala. |
| --- | --- |

(c)

se je pri eni od transakcij začasnega odkupa (9), izvedeni v letu 2013, porazdelitev bremen ustrezno izvajala.

9

3.   FORMALNI POSTOPEK PREISKAVE

FORMALNI POSTOPEK PREISKAVE

3.1   Odgovor Danske na sklep o začetku postopka

Odgovor Danske na sklep o začetku postopka

3.1.1   Obstoj pomoči v ukrepih 1 in 3

Obstoj pomoči v ukrepih 1 in 3

| (28) | Danska je v svojem odgovoru potrdila, da se strinja, da ukrep 4 pomeni državno pomoč, vendar je tudi ponovila stališče, ki ga je predložila ob izdaji sklepa o reševanju, da ukrepa 1 in 3 ne pomenita državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. Natančneje, Danska je predložila naslednje:






  — | Ukrep 1: Danska meni, da dokončanje povečanja kapitala ni državna pomoč, saj je bilo izvedeno povsem v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in zato ukrep ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- | --- |

(28)

Danska je v svojem odgovoru potrdila, da se strinja, da ukrep 4 pomeni državno pomoč, vendar je tudi ponovila stališče, ki ga je predložila ob izdaji sklepa o reševanju, da ukrepa 1 in 3 ne pomenita državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. Natančneje, Danska je predložila naslednje:

—

Ukrep 1: Danska meni, da dokončanje povečanja kapitala ni državna pomoč, saj je bilo izvedeno povsem v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in zato ukrep ne pomeni državne pomoči.

| — | Ukrep 3: Danska trdi, da prodaja manjšinskega deleža v danski hipotekarni kreditni instituciji danski centralni banki ne pomeni državne pomoči, saj ne vključuje prenosa državnih sredstev, ker je danska centralna banka neodvisna institucija, v nobenem primeru pa ni pomenila prednosti za banko, saj je bila cena izračunana na v naprej določen način, ki se uporablja za katerega koli delničarja. |
| --- | --- |

—

Ukrep 3: Danska trdi, da prodaja manjšinskega deleža v danski hipotekarni kreditni instituciji danski centralni banki ne pomeni državne pomoči, saj ne vključuje prenosa državnih sredstev, ker je danska centralna banka neodvisna institucija, v nobenem primeru pa ni pomenila prednosti za banko, saj je bila cena izračunana na v naprej določen način, ki se uporablja za katerega koli delničarja.

3.1.2   Uspešno poslovanje

Uspešno poslovanje

| (29) | Danska je navedla, da Vestjysk Bank uspešno posluje, vendar je trenutno ranljiva. Po mnenju Danske se banka približuje koncu faze prestrukturiranja in vstopa v fazo stabilizacije. |
| --- | --- |

(29)

Danska je navedla, da Vestjysk Bank uspešno posluje, vendar je trenutno ranljiva. Po mnenju Danske se banka približuje koncu faze prestrukturiranja in vstopa v fazo stabilizacije.

| (30) | Poleg tega Danska v svojih navedbah trdi, da ima banka trdno osnovo za nadaljnje ustvarjanje ključnih prihodkov, vendar je zaradi nizkih rezerv solventnosti izpostavljena zunanjim makroekonomskim dejavnikom, zlasti dejavnikom, ki vplivajo na kmetijski sektor, saj je do tega segmenta precej izpostavljena. |
| --- | --- |

(30)

Poleg tega Danska v svojih navedbah trdi, da ima banka trdno osnovo za nadaljnje ustvarjanje ključnih prihodkov, vendar je zaradi nizkih rezerv solventnosti izpostavljena zunanjim makroekonomskim dejavnikom, zlasti dejavnikom, ki vplivajo na kmetijski sektor, saj je do tega segmenta precej izpostavljena.

3.1.3   Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

| (31) | Danska meni, da si je banka dejavno prizadevala zmanjšati svoj obseg poslovanja z zmanjšanjem celotne bilančne vsote in bruto posojil ter da je osredotočila svoje dejavnosti na svojo glavno regijo, sestavljeno iz delov regije Jutland. Poleg tega je banka znatno zmanjšala število podružnic in zaposlenih za polni delovni čas ter zmanjšala stroške poslovanja. |
| --- | --- |

(31)

Danska meni, da si je banka dejavno prizadevala zmanjšati svoj obseg poslovanja z zmanjšanjem celotne bilančne vsote in bruto posojil ter da je osredotočila svoje dejavnosti na svojo glavno regijo, sestavljeno iz delov regije Jutland. Poleg tega je banka znatno zmanjšala število podružnic in zaposlenih za polni delovni čas ter zmanjšala stroške poslovanja.

| (32) | Poleg tega banka od sredine leta 2012 upošteva številne ukrepe glede ravnanja in pravila korporativnega upravljanja, ki jih je Danska predlagala v okviru osnutka načrta prestrukturiranja, navedenega v uvodni izjavi 24, s ciljem omejiti izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(32)

Poleg tega banka od sredine leta 2012 upošteva številne ukrepe glede ravnanja in pravila korporativnega upravljanja, ki jih je Danska predlagala v okviru osnutka načrta prestrukturiranja, navedenega v uvodni izjavi 24, s ciljem omejiti izkrivljanje konkurence.

| (33) | Zato Danska meni, da že sprejeti ukrepi več kot zadoščajo za omejitev izkrivljanja konkurence, do katere pride zaradi ukrepa državne pomoči. |
| --- | --- |

(33)

Zato Danska meni, da že sprejeti ukrepi več kot zadoščajo za omejitev izkrivljanja konkurence, do katere pride zaradi ukrepa državne pomoči.

3.1.4   Porazdelitev bremena

Porazdelitev bremena

| (34) | Danska trdi, da je bilo breme med postopkom prestrukturiranja pravilno porazdeljeno. Danska je prejela popust na ceno vpisa, ki je zagotovil primerno poplačilo njene udeležbe pri povečanju kapitala, ter na tveganju temelječo provizijo za posamezno jamstvo, kar precej presega zahteve iz Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (10). |
| --- | --- |

(34)

Danska trdi, da je bilo breme med postopkom prestrukturiranja pravilno porazdeljeno. Danska je prejela popust na ceno vpisa, ki je zagotovil primerno poplačilo njene udeležbe pri povečanju kapitala, ter na tveganju temelječo provizijo za posamezno jamstvo, kar precej presega zahteve iz Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (10).

10

| (35) | Danska glede ene izmed mnogih nalog za upravljanje obveznosti, ki so bile opravljene od leta 2012 in v katerih je bila plačana cena, ki je presegala najvišjo teoretično ceno za ponovni odkup podrejenega kapitala, navaja, da je presežena cena v korist upnika (in ne banke) znašala 2 % glavnice, kar znaša 800 000 NOK (približno 108 000 EUR). Banka je posledično plačala enak znesek Danski in s tem odpravila vsakršno neustrezno porazdelitev bremena, ki bi ga ta relativno nizek znesek lahko povzročil. Znesek je bil v celoti plačan v začetku leta 2014. |
| --- | --- |

(35)

Danska glede ene izmed mnogih nalog za upravljanje obveznosti, ki so bile opravljene od leta 2012 in v katerih je bila plačana cena, ki je presegala najvišjo teoretično ceno za ponovni odkup podrejenega kapitala, navaja, da je presežena cena v korist upnika (in ne banke) znašala 2 % glavnice, kar znaša 800 000 NOK (približno 108 000 EUR). Banka je posledično plačala enak znesek Danski in s tem odpravila vsakršno neustrezno porazdelitev bremena, ki bi ga ta relativno nizek znesek lahko povzročil. Znesek je bil v celoti plačan v začetku leta 2014.

3.2   Test izjemnih situacij iz leta 2016 in nov prodajni postopek

Test izjemnih situacij iz leta 2016 in nov prodajni postopek

| (36) | Danski finančni nadzorni organ je na zahtevo Komisije marca 2016 izvedel test izjemnih situacij za banko. Test je bil izveden brez odlašanja in v skladu s standardi Evropskega bančnega organa (v nadaljnjem besedilu: EBA). Ugotovljeno je bilo, da bi se posamezne zahteve glede solventnosti Vestjysk Bank v izjemnih situacijah lahko kršile. |
| --- | --- |

(36)

Danski finančni nadzorni organ je na zahtevo Komisije marca 2016 izvedel test izjemnih situacij za banko. Test je bil izveden brez odlašanja in v skladu s standardi Evropskega bančnega organa (v nadaljnjem besedilu: EBA). Ugotovljeno je bilo, da bi se posamezne zahteve glede solventnosti Vestjysk Bank v izjemnih situacijah lahko kršile.

| (37) | Maja 2016 je Danska Komisijo obvestila, da s svojim finančnim svetovalcem (SEB) vodi postopek za prodajo banke. Po prvotnih predvidevanjih naj bi se postopek zaključil do konca poletja 2016, vendar se je zavlekel do konca jeseni 2016 (glej tudi uvodno izjavo 52). Pogovori o načrtu prestrukturiranja so bili med navedenim postopkom ustavljeni, saj bi morali biti v vsebini tega načrta upoštevani tudi načrti morebitnega kupca banke. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je Danska nameravala banko prodati bodisi drugi banki (ki bi jo morda vključila v svoje poslovanje), bodisi finančnemu vlagatelju (ki bi jo morda ohranil kot samostojni subjekt). Načrt prestrukturiranja je bil zato odvisen tudi od vrste kupca. |
| --- | --- |

(37)

Maja 2016 je Danska Komisijo obvestila, da s svojim finančnim svetovalcem (SEB) vodi postopek za prodajo banke. Po prvotnih predvidevanjih naj bi se postopek zaključil do konca poletja 2016, vendar se je zavlekel do konca jeseni 2016 (glej tudi uvodno izjavo 52). Pogovori o načrtu prestrukturiranja so bili med navedenim postopkom ustavljeni, saj bi morali biti v vsebini tega načrta upoštevani tudi načrti morebitnega kupca banke. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je Danska nameravala banko prodati bodisi drugi banki (ki bi jo morda vključila v svoje poslovanje), bodisi finančnemu vlagatelju (ki bi jo morda ohranil kot samostojni subjekt). Načrt prestrukturiranja je bil zato odvisen tudi od vrste kupca.

4.   NOV NAČRT PRESTRUKTURIRANJA – KONZORCIJ VLAGATELJEV, KI JIH USKLAJUJE DANSKA BANKA NYKREDIT, ZA NAKUP IN DOKAPITALIZACIJO VESTJYSK BANK

NOV NAČRT PRESTRUKTURIRANJA – KONZORCIJ VLAGATELJEV, KI JIH USKLAJUJE DANSKA BANKA NYKREDIT, ZA NAKUP IN DOKAPITALIZACIJO VESTJYSK BANK

| (38) | Danska je 23. novembra 2016 Komisijo obvestila, da je danska banka Nykredit izrazila zanimanje za vzpostavitev konzorcija nebančnih vlagateljev za nakup in dokapitalizacijo banke. |
| --- | --- |

(38)

Danska je 23. novembra 2016 Komisijo obvestila, da je danska banka Nykredit izrazila zanimanje za vzpostavitev konzorcija nebančnih vlagateljev za nakup in dokapitalizacijo banke.

| (39) | Danska je po več izmenjavah od novembra 2016 naprej dne 29. aprila 2017 obvestila Komisijo, da je Nykredit prejela zadosti trdne zaveze številnih vlagateljev za izvedbo novega načrta prestrukturiranja. Danska je14. junija 2017 Komisiji predložila nepreklicno zavezo, ki sta jo podpisala Danska in konzorcij zasebnih vlagateljev, o prodaji deleža danske države v Vestjysk Bank, pod pogojem, da do 18. julija 2017 drugi morebitni kupci ne predložijo ugodnejše ponudbe. |
| --- | --- |

(39)

Danska je po več izmenjavah od novembra 2016 naprej dne 29. aprila 2017 obvestila Komisijo, da je Nykredit prejela zadosti trdne zaveze številnih vlagateljev za izvedbo novega načrta prestrukturiranja. Danska je14. junija 2017 Komisiji predložila nepreklicno zavezo, ki sta jo podpisala Danska in konzorcij zasebnih vlagateljev, o prodaji deleža danske države v Vestjysk Bank, pod pogojem, da do 18. julija 2017 drugi morebitni kupci ne predložijo ugodnejše ponudbe.

| (40) | Nykredit je v sodelovanju z Vestjysk Bank pripravila nov načrt prestrukturiranja, Danska pa ga je nato predstavila Komisiji (v nadaljnjem besedilu: načrt Nykredit). Načrt se nanaša na kapitalske potrebe in dolgoročno uspešno poslovanje banke. Glavni elementi načrta Nykredit so:






  (a) | konzorcij, sestavljen iz dolgoročnih danskih vlagateljev (v nadaljnjem besedilu: konzorcij) (11), ki ga zastopa Nykredit, odkupi celotni delež države v višini 81,47 % po ceni 1 DKK na delnico, oziroma za celotni znesek približno 123 milijonov DKK (približno 16,5 milijona EUR). Ostali (zasebni) delničarji banke imajo prav tako možnost prodati svoje delnice konzorciju po isti ceni. |
| --- | --- | --- |

(40)

Nykredit je v sodelovanju z Vestjysk Bank pripravila nov načrt prestrukturiranja, Danska pa ga je nato predstavila Komisiji (v nadaljnjem besedilu: načrt Nykredit). Načrt se nanaša na kapitalske potrebe in dolgoročno uspešno poslovanje banke. Glavni elementi načrta Nykredit so:

(a)

konzorcij, sestavljen iz dolgoročnih danskih vlagateljev (v nadaljnjem besedilu: konzorcij) (11), ki ga zastopa Nykredit, odkupi celotni delež države v višini 81,47 % po ceni 1 DKK na delnico, oziroma za celotni znesek približno 123 milijonov DKK (približno 16,5 milijona EUR). Ostali (zasebni) delničarji banke imajo prav tako možnost prodati svoje delnice konzorciju po isti ceni.

11

| (b) | Konzorcij zagotavlja izpolnitev izdaje delnic, kar pomeni približno 745 milijonov DKK (približno 100 milijonov EUR) v obliki novega lastniškega kapitala banke ob domnevni vpisni ceni 1 DKK na delnico. Vsi preostali sedanji delničarji bodo lahko nove delnice kupili pod enakimi pogoji kot konzorcij. |
| --- | --- |

(b)

Konzorcij zagotavlja izpolnitev izdaje delnic, kar pomeni približno 745 milijonov DKK (približno 100 milijonov EUR) v obliki novega lastniškega kapitala banke ob domnevni vpisni ceni 1 DKK na delnico. Vsi preostali sedanji delničarji bodo lahko nove delnice kupili pod enakimi pogoji kot konzorcij.

| (c) | Izdaja približno 150 milijonov DKK (približno 20 milijonov EUR) dodatnega kapitala 1. reda in 225 milijonov DKK (približno 30 milijonov EUR) kapitala 2. reda. Poleg tega bo dodatnih 75 milijonov DKK (približno 10 milijonov EUR) sedanjega dodatnega kapitala 1. reda ostalo nespremenjenih. |
| --- | --- |

(c)

Izdaja približno 150 milijonov DKK (približno 20 milijonov EUR) dodatnega kapitala 1. reda in 225 milijonov DKK (približno 30 milijonov EUR) kapitala 2. reda. Poleg tega bo dodatnih 75 milijonov DKK (približno 10 milijonov EUR) sedanjega dodatnega kapitala 1. reda ostalo nespremenjenih.

| (d) | Zgodnji odkup po nominalni vrednosti približno 815 milijonov DKK (približno 110 milijonov EUR) obstoječega podrejenega kapitala, vključno s približno 287,6 milijona DKK (približno 38,7 milijona EUR) preostalega nevplačanega dodatnega kapitala 1. reda, ki ga financira država (12). |
| --- | --- |

(d)

Zgodnji odkup po nominalni vrednosti približno 815 milijonov DKK (približno 110 milijonov EUR) obstoječega podrejenega kapitala, vključno s približno 287,6 milijona DKK (približno 38,7 milijona EUR) preostalega nevplačanega dodatnega kapitala 1. reda, ki ga financira država (12).

12

| (e) | Banka si bo še naprej prizadevala zmanjšati odhodke za obresti (s cenejšim financiranjem) ter stroške osebja in upravne stroške [...] (*1), kar bo omogočilo boljše razmerje med stroški in prihodki. |
| --- | --- |

(e)

Banka si bo še naprej prizadevala zmanjšati odhodke za obresti (s cenejšim financiranjem) ter stroške osebja in upravne stroške [...] (*1), kar bo omogočilo boljše razmerje med stroški in prihodki.

*1

| (41) | Poslovni načrt banke, ki opredeljuje zmanjšanje stroškov, navedeno v uvodni izjavi 40(e), med drugim vsebuje naslednje projekcije za leta 2017, 2018 in 2019:

  Preglednica 1


  Poslovni načrt za obdobje 2017–2019 in dejanski podatki za leti 2012 in 2016











  Zneski so v milijonih DKK | 2012
  (dejansko) | 2016
  (dejansko) | 2017
  (napoved) | 2018
  (napoved) | 2019
  (napoved) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odhodki za obresti | 727 | 185 | [80–130] | [70–120] | [60–110] |
| Osnovni prihodek | 1 282 | 1 004 | [900–1 000 ] | [900–1 000 ] | [900–1 000 ] |
| Stroški osebja | 334 | 311 | [260–300] | [250–290] | [240–280] |
| Upravni in drugi stroški poslovanja | 254 | 178 | [150–300] | [145–295] | [140–290] |
| Rezervacije za izgube pri posojilih | 1 515 | 416 | [200–300] | [200–300] | [200–300] |
| Neto prihodek | – 1 399 | 80 | [150–220] | [220–290] | [270–340] |
| Donosnost lastniškega kapitala po obdavčitvi (%) | – 106 | 5,4 | [7–11] | [7–11] | [7–11] |
| Razmerje med stroški in prihodki (%) | 55,3 | 50,3 | [45–55] | [40–50] | [40–50] |
| Število osebja (FTE) | 621,3 | 459 | [375–425] | [340–390] | [340–390] |
| Število podružnic | 24 | 15 | 15 | 15 | 15 |

(41)

Poslovni načrt banke, ki opredeljuje zmanjšanje stroškov, navedeno v uvodni izjavi 40(e), med drugim vsebuje naslednje projekcije za leta 2017, 2018 in 2019:

Preglednica 1

Preglednica 1

Poslovni načrt za obdobje 2017–2019 in dejanski podatki za leti 2012 in 2016

Poslovni načrt za obdobje 2017–2019 in dejanski podatki za leti 2012 in 2016

Zneski so v milijonih DKK

2012

(dejansko)

2016

(dejansko)

2017

(napoved)

2018

(napoved)

2019

(napoved)

Odhodki za obresti

727

185

[80–130]

[70–120]

[60–110]

Osnovni prihodek

1 282

1 004

[900–1 000 ]

[900–1 000 ]

[900–1 000 ]

Stroški osebja

334

311

[260–300]

[250–290]

[240–280]

Upravni in drugi stroški poslovanja

254

178

[150–300]

[145–295]

[140–290]

Rezervacije za izgube pri posojilih

1 515

416

[200–300]

[200–300]

[200–300]

Neto prihodek

– 1 399

80

[150–220]

[220–290]

[270–340]

Donosnost lastniškega kapitala po obdavčitvi (%)

– 106

5,4

[7–11]

[7–11]

[7–11]

Razmerje med stroški in prihodki (%)

55,3

50,3

[45–55]

[40–50]

[40–50]

Število osebja (FTE)

621,3

459

[375–425]

[340–390]

[340–390]

Število podružnic

24

15

15

15

15

| (42) | Predlagane transakcije, opisane v točkah od (a) do (d) uvodne izjave 40, so bile 12. junija 2017 predstavljene trgu in sporočene delničarjem banke. Istega dne je danska država objavila, da je pogojno sprejela prostovoljno ponudbo konzorcija za svoj 81,47-odstotni delež v banki. Preden poteče ponudba konzorcija, imajo tretje osebe še vedno možnost predložiti finančno ugodnejšo ponudbo (torej pred 18. julijem 2017) (glej tudi uvodno izjavo 57). Dne 19. junija 2017 je bil vsem delničarjem banke predložen dokument z uradno ponudbo, v katerem je bil podrobneje predstavljen vsak element ponudbe in časovni razpored. Pričakuje se, da bosta izdaja delnic in refinanciranje dodatnega kapitala 1. reda končana v jeseni 2017. |
| --- | --- |

(42)

Predlagane transakcije, opisane v točkah od (a) do (d) uvodne izjave 40, so bile 12. junija 2017 predstavljene trgu in sporočene delničarjem banke. Istega dne je danska država objavila, da je pogojno sprejela prostovoljno ponudbo konzorcija za svoj 81,47-odstotni delež v banki. Preden poteče ponudba konzorcija, imajo tretje osebe še vedno možnost predložiti finančno ugodnejšo ponudbo (torej pred 18. julijem 2017) (glej tudi uvodno izjavo 57). Dne 19. junija 2017 je bil vsem delničarjem banke predložen dokument z uradno ponudbo, v katerem je bil podrobneje predstavljen vsak element ponudbe in časovni razpored. Pričakuje se, da bosta izdaja delnic in refinanciranje dodatnega kapitala 1. reda končana v jeseni 2017.

| (43) | Danska je 13. junija 2017 na zahtevo Komisije v dopisu navedla, da predlagana transakcija ne vsebuje nobenih novih ukrepov (na primer jamstev), ki bi zajemali kakršno koli državno pomoč, in Komisiji predložila sporazum s konzorcijem. Istega dne je DFSA na vprašanje Komisije v dopisu potrdila, da je politika upravljanja kreditnih tveganj Vestjysk Bank v skladu z dobrimi praksami podobnih bank. DFSA je zlasti na podlagi svojega stalnega nadzora banke, vključno s proučitvijo obvladovanja kreditnih tveganj banke v štirih pregledih od leta 2012, ugotovila, da Vestjysk Bank v zvezi s svojo politiko upravljanja kreditnih tveganj upošteva dansko odredbo o upravljanju in nadzoru bank (13). |
| --- | --- |

(43)

Danska je 13. junija 2017 na zahtevo Komisije v dopisu navedla, da predlagana transakcija ne vsebuje nobenih novih ukrepov (na primer jamstev), ki bi zajemali kakršno koli državno pomoč, in Komisiji predložila sporazum s konzorcijem. Istega dne je DFSA na vprašanje Komisije v dopisu potrdila, da je politika upravljanja kreditnih tveganj Vestjysk Bank v skladu z dobrimi praksami podobnih bank. DFSA je zlasti na podlagi svojega stalnega nadzora banke, vključno s proučitvijo obvladovanja kreditnih tveganj banke v štirih pregledih od leta 2012, ugotovila, da Vestjysk Bank v zvezi s svojo politiko upravljanja kreditnih tveganj upošteva dansko odredbo o upravljanju in nadzoru bank (13).

13

5.   ZAVEZE DANSKE, KI SO PODLAGA ZA NAČRT NYKREDIT

ZAVEZE DANSKE, KI SO PODLAGA ZA NAČRT NYKREDIT

| (44) | V podporo ponovnemu uspešnemu poslovanju banke in nadaljnjim omejitvam morebitnih izkrivljanj konkurence je Danska dala številne zaveze, ki so povzete v točkah od (a) do (j) (celotno besedilo zavez vsebuje priloga k temu sklepu):






  (a) | obdobje prestrukturiranja se konča 31. decembra 2018, če banka v navedenem letu doseže donosnost lastniškega kapitala po obdavčitvi v višini [7–11] %. Če navedena donosnost ne bo dosežena, se obdobje prestrukturiranja konča 31. decembra 2019; |
| --- | --- | --- |

(44)

V podporo ponovnemu uspešnemu poslovanju banke in nadaljnjim omejitvam morebitnih izkrivljanj konkurence je Danska dala številne zaveze, ki so povzete v točkah od (a) do (j) (celotno besedilo zavez vsebuje priloga k temu sklepu):

(a)

obdobje prestrukturiranja se konča 31. decembra 2018, če banka v navedenem letu doseže donosnost lastniškega kapitala po obdavčitvi v višini [7–11] %. Če navedena donosnost ne bo dosežena, se obdobje prestrukturiranja konča 31. decembra 2019;

| (b) | če se obdobje prestrukturiranja podaljša do konca leta 2019, bo morala banka (ponovno) opredeliti ceno vsakega razmerja s stranko (z nekaj omejenimi izjemami), tako da bo dosegla vnaprej določene cilje donosnosti na stranko; |
| --- | --- |

(b)

če se obdobje prestrukturiranja podaljša do konca leta 2019, bo morala banka (ponovno) opredeliti ceno vsakega razmerja s stranko (z nekaj omejenimi izjemami), tako da bo dosegla vnaprej določene cilje donosnosti na stranko;

| (c) | banka mora imeti dodatne rezerve solventnosti, ki presegajo zahteve zakonodaje in predpisov, ki se uporabljajo, in izpolnjevati določene cilji likvidnosti; |
| --- | --- |

(c)

banka mora imeti dodatne rezerve solventnosti, ki presegajo zahteve zakonodaje in predpisov, ki se uporabljajo, in izpolnjevati določene cilji likvidnosti;

| (d) | bilančna vsota banke za leto 2017 ne sme presegati tiste za leto 2016 in v letu 2018 ne sme presegati 20 300 milijonov DKK (približno 2 730 milijonov EUR), v letu 2019 pa ne 21 000 milijonov DKK (približno 2 824 milijonov EUR), če se upošteva; |
| --- | --- |

(d)

bilančna vsota banke za leto 2017 ne sme presegati tiste za leto 2016 in v letu 2018 ne sme presegati 20 300 milijonov DKK (približno 2 730 milijonov EUR), v letu 2019 pa ne 21 000 milijonov DKK (približno 2 824 milijonov EUR), če se upošteva;

| (e) | banka mora svoja posojila uravnotežiti z omejitvami posojil v posameznih sektorjih (in sicer nepremičnine in kmetijstvo, lov, gozdarstvo in ribištvo); |
| --- | --- |

(e)

banka mora svoja posojila uravnotežiti z omejitvami posojil v posameznih sektorjih (in sicer nepremičnine in kmetijstvo, lov, gozdarstvo in ribištvo);

| (f) | banka ne sme zagotavljati novih posojil zunaj regije Jutland, razen če stranka ne zagotovi lastnega financiranja v višini vsaj [35–45] % in je posojilo zavarovano, in ne sme zagotavljati novih posojil zunaj Danske; |
| --- | --- |

(f)

banka ne sme zagotavljati novih posojil zunaj regije Jutland, razen če stranka ne zagotovi lastnega financiranja v višini vsaj [35–45] % in je posojilo zavarovano, in ne sme zagotavljati novih posojil zunaj Danske;

| (g) | banka do novih strank ne sme prevzeti izpostavljenosti, ki bi sama po sebi pomenila več kot 10 % skupnega kapitala; |
| --- | --- |

(g)

banka do novih strank ne sme prevzeti izpostavljenosti, ki bi sama po sebi pomenila več kot 10 % skupnega kapitala;

| (h) | za banko veljata prepoved prevzemov in omejitev oglaševanja; |
| --- | --- |

(h)

za banko veljata prepoved prevzemov in omejitev oglaševanja;

| (i) | banka mora prestrukturirati svoje obvladovanje tveganj in, kjer je upoštevno, prilagoditi svoje cene v skladu z vnaprej določenimi cilji; |
| --- | --- |

(i)

banka mora prestrukturirati svoje obvladovanje tveganj in, kjer je upoštevno, prilagoditi svoje cene v skladu z vnaprej določenimi cilji;

| (j) | banka mora v šestih mesecih od sprejetja tega sklepa poplačati podrejene obveznice, ki jih je vpisala Danska; |
| --- | --- |

(j)

banka mora v šestih mesecih od sprejetja tega sklepa poplačati podrejene obveznice, ki jih je vpisala Danska;

| (k) | skrbnik za spremljanje mora vsakih šest mesecev Komisiji poročati o napredku pri načrtu prestrukturiranja in izpolnjevanju zavez iz točk od (a) do (j). |
| --- | --- |

(k)

skrbnik za spremljanje mora vsakih šest mesecev Komisiji poročati o napredku pri načrtu prestrukturiranja in izpolnjevanju zavez iz točk od (a) do (j).

6.   OCENA UKREPA

OCENA UKREPA

6.1   Obstoj državne pomoči

Obstoj državne pomoči

| (45) | Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(45)

Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (46) | Izpolnjeni morajo biti torej naslednji kumulativni pogoji, da se ukrep šteje kot državna pomoč: da ga je mogoče pripisati državi in ga financira država članica ali se financira iz državnih sredstev, da daje selektivno prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, in da bi lahko prizadel trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(46)

Izpolnjeni morajo biti torej naslednji kumulativni pogoji, da se ukrep šteje kot državna pomoč: da ga je mogoče pripisati državi in ga financira država članica ali se financira iz državnih sredstev, da daje selektivno prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, in da bi lahko prizadel trgovino med državami članicami.

| (47) | Komisija je v uvodnih izjavah 47–67 sklepa o reševanju in v uvodni izjavi 50 sklepa o začetku postopka že ocenila zadevne ukrepe in ugotovila, da ukrepi 1, 3 in 4 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je v uvodnih izjavah 47–67 sklepa o reševanju in v uvodni izjavi 50 sklepa o začetku postopka že ocenila zadevne ukrepe in ugotovila, da ukrepi 1, 3 in 4 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (48) | Danska med uradno preiskavo ni predložila nobenih novih navedb, ki jih ne bi izrazila že v letu 2012. Ocena Komisije in sklepna ugotovitev iz sklepa o reševanju, da ukrepi 1, 3 in 4 (kot so opisani v uvodni izjavi 19 sklepa o reševanju) pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, torej ostajata nespremenjeni. |
| --- | --- |

(48)

Danska med uradno preiskavo ni predložila nobenih novih navedb, ki jih ne bi izrazila že v letu 2012. Ocena Komisije in sklepna ugotovitev iz sklepa o reševanju, da ukrepi 1, 3 in 4 (kot so opisani v uvodni izjavi 19 sklepa o reševanju) pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, torej ostajata nespremenjeni.

| (49) | Komisija je poleg tega ocenila dokumente, ki jih je predložila Danska, zlasti nepreklicno zavezo, navedeno v uvodni izjavi 39, ki ne vsebujejo nobene omembe kakršne koli uporabe javnih sredstev (na primer pomoč v kapitalu ali jamstva države) v okviru prodaje delnic. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je poleg tega ocenila dokumente, ki jih je predložila Danska, zlasti nepreklicno zavezo, navedeno v uvodni izjavi 39, ki ne vsebujejo nobene omembe kakršne koli uporabe javnih sredstev (na primer pomoč v kapitalu ali jamstva države) v okviru prodaje delnic.

6.2   Upravičenec do pomoči

Upravičenec do pomoči

| (50) | Prodaja kreditne institucije, ki je prejela pomoč, lahko pomeni državno pomoč kupcem, razen če je prodaja organizirana na podlagi odprtega, nediskriminacijskega in neomejenega konkurenčnega razpisa, v katerem se sredstva prodajo najvišjemu ponudniku (14). Komisija mora zato oceniti (15): (a) ali je prodajni postopek odprt, neomejen in nediskriminacijski, (b) ali prodaja poteka pod tržnimi pogoji, (c) ali kreditna institucija oziroma vlada, odvisno od izbrane strukture, poskuša doseči kar najvišjo ceno. |
| --- | --- |

(50)

Prodaja kreditne institucije, ki je prejela pomoč, lahko pomeni državno pomoč kupcem, razen če je prodaja organizirana na podlagi odprtega, nediskriminacijskega in neomejenega konkurenčnega razpisa, v katerem se sredstva prodajo najvišjemu ponudniku (14). Komisija mora zato oceniti (15): (a) ali je prodajni postopek odprt, neomejen in nediskriminacijski, (b) ali prodaja poteka pod tržnimi pogoji, (c) ali kreditna institucija oziroma vlada, odvisno od izbrane strukture, poskuša doseči kar najvišjo ceno.

14

15

| (51) | Danska je v zadnji četrtini leta 2013 poskušala prodati svoj delež v Vestjysk Bank. Danska je prav tako proučila, ali bi bilo mogoče najti kupca dejavnosti banke v regiji Aarhus. Kljub začetnemu zanimanju več danskih bank (16) transakcije ni bilo mogoče zaključiti, predvsem zato, ker so morebitni kupci na podlagi svojih skrbnih pregledov sredstev banke pričakovali dodatne znatne odpise po prevzemu. |
| --- | --- |

(51)

Danska je v zadnji četrtini leta 2013 poskušala prodati svoj delež v Vestjysk Bank. Danska je prav tako proučila, ali bi bilo mogoče najti kupca dejavnosti banke v regiji Aarhus. Kljub začetnemu zanimanju več danskih bank (16) transakcije ni bilo mogoče zaključiti, predvsem zato, ker so morebitni kupci na podlagi svojih skrbnih pregledov sredstev banke pričakovali dodatne znatne odpise po prevzemu.

16

| (52) | V drugem četrtletju leta 2016 je Danska začela drugi prodajni postopek, potem ko je k njej pristopil danski finančni vlagatelj [...]. Predlog vlagatelja [...] (glej tudi uvodno izjavo 55) pa je bil dan na podlagi ekskluzivnosti. Danska se je zato odločila, da bo najprej dala možnost vsem ostalim morebitnim kupcem (17), da predložijo ponudbo. Danska je za vodenje postopka sklenila dogovor s strokovnim finančnim svetovalcem SEB. Postopek je bil izveden v drugem in tretjem četrtletju leta 2016. Nazadnje nobeden od kontaktiranih kupcev (18) ni predložil ponudbe zaradi znatnih pričakovanih dodatnih odpisov. Vlagatelj [...], ki je tedaj dejansko imel ekskluzivnost, je oktobra 2016 začel skrbni pregled, vendar ga je novembra 2016 končal brez predložitve ponudbe. |
| --- | --- |

(52)

V drugem četrtletju leta 2016 je Danska začela drugi prodajni postopek, potem ko je k njej pristopil danski finančni vlagatelj [...]. Predlog vlagatelja [...] (glej tudi uvodno izjavo 55) pa je bil dan na podlagi ekskluzivnosti. Danska se je zato odločila, da bo najprej dala možnost vsem ostalim morebitnim kupcem (17), da predložijo ponudbo. Danska je za vodenje postopka sklenila dogovor s strokovnim finančnim svetovalcem SEB. Postopek je bil izveden v drugem in tretjem četrtletju leta 2016. Nazadnje nobeden od kontaktiranih kupcev (18) ni predložil ponudbe zaradi znatnih pričakovanih dodatnih odpisov. Vlagatelj [...], ki je tedaj dejansko imel ekskluzivnost, je oktobra 2016 začel skrbni pregled, vendar ga je novembra 2016 končal brez predložitve ponudbe.

17

18

| (53) | V letih 2013 in 2016 je bil prodajni postopek zasnovan kot sledi:






  (a) | cilj države je bil doseči prodajo pod tržnimi pogoji, da se doseže kar najvišja prodajna cena, vendar niso bile določene najnižja cena ali druge omejitve; |
| --- | --- | --- |

(53)

V letih 2013 in 2016 je bil prodajni postopek zasnovan kot sledi:

(a)

cilj države je bil doseči prodajo pod tržnimi pogoji, da se doseže kar najvišja prodajna cena, vendar niso bile določene najnižja cena ali druge omejitve;

| (b) | vsi morebitni kupci so dobili dostop do enake ravni informacij, torej do podatkov o največjih izpostavljenostih banke, sobe z elektronskimi podatki o ključnih dokumentih, predstavitve vodstva in postopka vprašanj in odgovorov; |
| --- | --- |

(b)

vsi morebitni kupci so dobili dostop do enake ravni informacij, torej do podatkov o največjih izpostavljenostih banke, sobe z elektronskimi podatki o ključnih dokumentih, predstavitve vodstva in postopka vprašanj in odgovorov;

| (c) | v postopek so bili vključeni vsi relevantni morebitni kupci (19) in država ni dajala prednosti posameznemu kupcu. |
| --- | --- |

(c)

v postopek so bili vključeni vsi relevantni morebitni kupci (19) in država ni dajala prednosti posameznemu kupcu.

19

| (54) | V obeh prodajnih postopkih je bil vzpostavljen stik z Nykredit. Leta 2013 je sprva izrazila zanimanje za banko kot celoto kot del konzorcija, vendar konzorcij ni zmogel predložiti ponudbe. Pozneje se je Nykredit zanimala za prevzem dela banke (regija Aarhus), vendar po skrbnem pregledu ni predložila ponudbe. V drugem četrtletju leta 2016 je Nykredit izrazil zanimanje za vodenje konzorcija, vendar ni vstopil v postopek. Oktobra 2016 pa je Nykredit vseeno predložila začasen predlog okvira dokapitalizacije Vestjysk Bank. Novembra 2016 je Vestjysk Bank nato zadolžila Nykredit, naj prouči možnosti za pridobivanje kapitala od zunanjih vlagateljev. Rezultat teh prizadevanj je bil načrt Nykredit, ponudba konzorcija in transakcije, opisane v uvodni izjavi 40. |
| --- | --- |

(54)

V obeh prodajnih postopkih je bil vzpostavljen stik z Nykredit. Leta 2013 je sprva izrazila zanimanje za banko kot celoto kot del konzorcija, vendar konzorcij ni zmogel predložiti ponudbe. Pozneje se je Nykredit zanimala za prevzem dela banke (regija Aarhus), vendar po skrbnem pregledu ni predložila ponudbe. V drugem četrtletju leta 2016 je Nykredit izrazil zanimanje za vodenje konzorcija, vendar ni vstopil v postopek. Oktobra 2016 pa je Nykredit vseeno predložila začasen predlog okvira dokapitalizacije Vestjysk Bank. Novembra 2016 je Vestjysk Bank nato zadolžila Nykredit, naj prouči možnosti za pridobivanje kapitala od zunanjih vlagateljev. Rezultat teh prizadevanj je bil načrt Nykredit, ponudba konzorcija in transakcije, opisane v uvodni izjavi 40.

| (55) | Konzorcij je ponudil odkup celotnega deleža države (81,47 %) po ceni 1 DKK za delnico. Ko je bila ponudba 12. junija 2017 objavljena, je bila cena za delnico banke na københavnski borzi 14,90 DKK (20). Ker pa v okviru dveh odprtih prodajnih postopkov ni bila predložena nobena druga ponudba, je mogoče sklepati, da je cena, ki jo je ponudil konzorcij, najvišja, ki jo je v sedanjih razmerah mogoče doseči. To ugotovitev potrjuje tudi ocena alternativnega predloga (glej tudi uvodno izjavo 52), ki jo je februarja 2016 neuradno preizkusil vlagatelj [...]. Navedeni vlagatelj je sprva nameraval prevzeti nadzor nad Vestjysk Bank z nakupom novo izdanih delnic po ceni 1 DKK na delnico in je ta predlog potrdil septembra 2016 (21). Vendar se ta alternativni predlog ni uresničil, saj se je [...] umaknil, po tistem, ko je oktobra 2016 začel skrbni pregled. To je dodatno merilo (tudi 1 DKK na delnico), iz katerega je mogoče sklepati, da konzorcij predlaga kar najvišjo prodajno ceno in da bo transakcija potekala pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(55)

Konzorcij je ponudil odkup celotnega deleža države (81,47 %) po ceni 1 DKK za delnico. Ko je bila ponudba 12. junija 2017 objavljena, je bila cena za delnico banke na københavnski borzi 14,90 DKK (20). Ker pa v okviru dveh odprtih prodajnih postopkov ni bila predložena nobena druga ponudba, je mogoče sklepati, da je cena, ki jo je ponudil konzorcij, najvišja, ki jo je v sedanjih razmerah mogoče doseči. To ugotovitev potrjuje tudi ocena alternativnega predloga (glej tudi uvodno izjavo 52), ki jo je februarja 2016 neuradno preizkusil vlagatelj [...]. Navedeni vlagatelj je sprva nameraval prevzeti nadzor nad Vestjysk Bank z nakupom novo izdanih delnic po ceni 1 DKK na delnico in je ta predlog potrdil septembra 2016 (21). Vendar se ta alternativni predlog ni uresničil, saj se je [...] umaknil, po tistem, ko je oktobra 2016 začel skrbni pregled. To je dodatno merilo (tudi 1 DKK na delnico), iz katerega je mogoče sklepati, da konzorcij predlaga kar najvišjo prodajno ceno in da bo transakcija potekala pod tržnimi pogoji.

20

21

| (56) | Danska je predložila tudi mnenje o poštenosti, ki ga je na njeno zahtevo pripravil neodvisni strokovnjak. Ta v mnenju o poštenosti ugotavlja, da je ponudbena cena 1 DKK za delnico ta trenutek najboljša možna tržna cena, ki jo je mogoče doseči. Strokovnjak je do tega sklepa prišel tudi z upoštevanjem informacij, pridobljenih v obeh predhodnih prodajnih postopkih, trenutnega stanja kapitala banke in negotovosti glede zadeve državne pomoči, ki je bila takrat še v teku. |
| --- | --- |

(56)

Danska je predložila tudi mnenje o poštenosti, ki ga je na njeno zahtevo pripravil neodvisni strokovnjak. Ta v mnenju o poštenosti ugotavlja, da je ponudbena cena 1 DKK za delnico ta trenutek najboljša možna tržna cena, ki jo je mogoče doseči. Strokovnjak je do tega sklepa prišel tudi z upoštevanjem informacij, pridobljenih v obeh predhodnih prodajnih postopkih, trenutnega stanja kapitala banke in negotovosti glede zadeve državne pomoči, ki je bila takrat še v teku.

| (57) | Nazadnje, na podlagi sporazuma s konzorcijem ima danska država možnost sprejeti ugodnejšo konkurenčno ponudbo (22) dobroverne tretje osebe. Vendar mora taka konkurenčna ponudba realistično omogočati obravnavo preteklih vprašanj državne pomoči, voditi mora v poplačilo dodatnega kapitala 1. reda, ki ga je financirala država, in ne sme zajemati nobene nadaljnje državne pomoči. Z drugimi besedami, konkurenčna ponudba mora biti vsaj enakovredna ponudbi konzorcija v smislu ponovne vzpostavitve solventnosti in donosnosti banke. Če je dana konkurenčna ponudba, ima konzorcij možnost uskladiti svojo ponudbo z njo. Vsakdo, ki želi vlagati v banko po višji ceni, ima torej možnost, da to stori. V pravnem aktu, ki finančnemu ministrstvu omogoča zaključiti prodajo konzorciju, je navedena možnost konkurenčnih, ugodnejših ponudb v ponudbenem obdobju, ta možnost pa je bila tudi javno znana (23). Komisija meni, da je to dodatno zagotovilo, da si je Danska po svojih najboljših močeh prizadevala doseči čim višjo prodajno ceno in je vsem zainteresiranim stranem dala možnost, da predložijo ponudbo. Vendar pa zaradi neuspešnih predhodnih poskusov prodaje banke ni zelo verjetno, da bo konkurenčna ponudba dana. |
| --- | --- |

(57)

Nazadnje, na podlagi sporazuma s konzorcijem ima danska država možnost sprejeti ugodnejšo konkurenčno ponudbo (22) dobroverne tretje osebe. Vendar mora taka konkurenčna ponudba realistično omogočati obravnavo preteklih vprašanj državne pomoči, voditi mora v poplačilo dodatnega kapitala 1. reda, ki ga je financirala država, in ne sme zajemati nobene nadaljnje državne pomoči. Z drugimi besedami, konkurenčna ponudba mora biti vsaj enakovredna ponudbi konzorcija v smislu ponovne vzpostavitve solventnosti in donosnosti banke. Če je dana konkurenčna ponudba, ima konzorcij možnost uskladiti svojo ponudbo z njo. Vsakdo, ki želi vlagati v banko po višji ceni, ima torej možnost, da to stori. V pravnem aktu, ki finančnemu ministrstvu omogoča zaključiti prodajo konzorciju, je navedena možnost konkurenčnih, ugodnejših ponudb v ponudbenem obdobju, ta možnost pa je bila tudi javno znana (23). Komisija meni, da je to dodatno zagotovilo, da si je Danska po svojih najboljših močeh prizadevala doseči čim višjo prodajno ceno in je vsem zainteresiranim stranem dala možnost, da predložijo ponudbo. Vendar pa zaradi neuspešnih predhodnih poskusov prodaje banke ni zelo verjetno, da bo konkurenčna ponudba dana.

22

23

| (58) | Na podlagi zgoraj navedenega Komisija meni, da je bil postopek prodaje deleža Danske v Vestjysk Bank odprt, nediskriminacijski in neomejen, s čimer je danska država dosegla najvišjo možno prodajno ceno. Predložena ni bila nobena ponudba višje prodajne cene, ki bi državi omogočila popoln umik iz banke, kljub več možnostim za to (leta 2013 in 2016). Ker Komisija nima razlogov za domnevo, da ponudba in plačana cena ne izražata tržne cene banke, je mogoče sklepati, da zasebni kupec delnic države v Vestjysk Bank ni upravičenec do ukrepa pomoči in zato ne prejema pomoči. |
| --- | --- |

(58)

Na podlagi zgoraj navedenega Komisija meni, da je bil postopek prodaje deleža Danske v Vestjysk Bank odprt, nediskriminacijski in neomejen, s čimer je danska država dosegla najvišjo možno prodajno ceno. Predložena ni bila nobena ponudba višje prodajne cene, ki bi državi omogočila popoln umik iz banke, kljub več možnostim za to (leta 2013 in 2016). Ker Komisija nima razlogov za domnevo, da ponudba in plačana cena ne izražata tržne cene banke, je mogoče sklepati, da zasebni kupec delnic države v Vestjysk Bank ni upravičenec do ukrepa pomoči in zato ne prejema pomoči.

| (59) | Zato je bilo ugotovljeno, da je edini upravičenec ukrepa pomoči Vestjysk Bank. |
| --- | --- |

(59)

Zato je bilo ugotovljeno, da je edini upravičenec ukrepa pomoči Vestjysk Bank.

| (60) | Na splošno, kot je določeno v uvodnih izjavah 49 in 59, je bilo ugotovljeno, da naj ta sklep oceni le združljivost ukrepov iz leta 2012, ki so bili podeljeni subjektu Vestjysk Bank. |
| --- | --- |

(60)

Na splošno, kot je določeno v uvodnih izjavah 49 in 59, je bilo ugotovljeno, da naj ta sklep oceni le združljivost ukrepov iz leta 2012, ki so bili podeljeni subjektu Vestjysk Bank.

6.3   Združljivost pomoči

Združljivost pomoči

6.3.1   Pravna podlaga za oceno združljivosti

Pravna podlaga za oceno združljivosti

| (61) | Člen 107(3)(b) Pogodbe Komisijo pooblašča, da presodi, da je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. Komisija je priznala, da lahko svetovna finančna kriza povzroči resne motnje v gospodarstvu države članice in da so ukrepi v podporo bankam ustrezni za odpravo teh motenj. To je bilo večkrat podrobno obravnavano in izdelano v sedmih sporočilih o krizi (24). |
| --- | --- |

(61)

Člen 107(3)(b) Pogodbe Komisijo pooblašča, da presodi, da je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. Komisija je priznala, da lahko svetovna finančna kriza povzroči resne motnje v gospodarstvu države članice in da so ukrepi v podporo bankam ustrezni za odpravo teh motenj. To je bilo večkrat podrobno obravnavano in izdelano v sedmih sporočilih o krizi (24).

24

| (62) | V skladu s splošnim pravnim načelom tempus regit actum, ki zahteva, da pravna pravila ne smejo biti retroaktivna, in v skladu z uveljavljeno sodno prakso sodišč Unije, je treba združljivost ukrepa državne pomoči presoditi na podlagi pravnega okvira, ki je veljal v času njegove izvedbe. V točki 90 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 je nadalje določeno, da bodo priglasitve, ki jih je Komisija evidentirala pred 1. avgustom 2013, pregledane glede na merila, ki so se uporabljala v času priglasitve. |
| --- | --- |

(62)

V skladu s splošnim pravnim načelom tempus regit actum, ki zahteva, da pravna pravila ne smejo biti retroaktivna, in v skladu z uveljavljeno sodno prakso sodišč Unije, je treba združljivost ukrepa državne pomoči presoditi na podlagi pravnega okvira, ki je veljal v času njegove izvedbe. V točki 90 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 je nadalje določeno, da bodo priglasitve, ki jih je Komisija evidentirala pred 1. avgustom 2013, pregledane glede na merila, ki so se uporabljala v času priglasitve.

tempus regit actum

| (63) | Ukrepi so bili priglašeni 13. aprila 2012. Zato bi bilo treba te ukrepe oceniti na podlagi novega načrta prestrukturiranja, ob upoštevanju Sporočila o prestrukturiranju, Sporočila o bančništvu iz leta 2008 in Sporočil o podaljšanju iz leta 2010 in 2011. |
| --- | --- |

(63)

Ukrepi so bili priglašeni 13. aprila 2012. Zato bi bilo treba te ukrepe oceniti na podlagi novega načrta prestrukturiranja, ob upoštevanju Sporočila o prestrukturiranju, Sporočila o bančništvu iz leta 2008 in Sporočil o podaljšanju iz leta 2010 in 2011.

6.3.2   Porazdelitev bremena

Porazdelitev bremena

| (64) | Komisija je v sklepu o začetku postopka zavzela predhodno stališče, da transakcija začasnega odkupa, izvedena 13. junija 2013, ni bila v skladu s ciljem Sporočila o prestrukturiranju glede zagotovitve ustrezne porazdelitve bremena (25). Transakcija je bila izvedena po povprečni ceni 62 % glavnice, tj. 2 odstotni točki nad tržno ceno v višini 50 % in premijo v višini 10 %. S tem je Vestjysk Bank imetnike podrejenih dolžniških instrumentov preplačala za znesek, ki ustreza 2 % glavnice (ali 800 000 NOK, približno 108 000 EUR). |
| --- | --- |

(64)

Komisija je v sklepu o začetku postopka zavzela predhodno stališče, da transakcija začasnega odkupa, izvedena 13. junija 2013, ni bila v skladu s ciljem Sporočila o prestrukturiranju glede zagotovitve ustrezne porazdelitve bremena (25). Transakcija je bila izvedena po povprečni ceni 62 % glavnice, tj. 2 odstotni točki nad tržno ceno v višini 50 % in premijo v višini 10 %. S tem je Vestjysk Bank imetnike podrejenih dolžniških instrumentov preplačala za znesek, ki ustreza 2 % glavnice (ali 800 000 NOK, približno 108 000 EUR).

25

| (65) | Danska je v svojem odgovoru na sklep o začetku postopka navedla, da je banka preplačilo odplačala danski državi v začetku leta 2014, s čimer je poravnala vsakršno neustrezno porazdelitev bremena, ki bi jo navedeni relativno nizek znesek lahko povzročil. |
| --- | --- |

(65)

Danska je v svojem odgovoru na sklep o začetku postopka navedla, da je banka preplačilo odplačala danski državi v začetku leta 2014, s čimer je poravnala vsakršno neustrezno porazdelitev bremena, ki bi jo navedeni relativno nizek znesek lahko povzročil.

| (66) | Komisija opozarja, da plačilo preplačila, ki ga je banka plačala državi, samo po sebi ne more popraviti nezadostne porazdelitve bremena. Preplačilo se nanaša na finančna razmerja med banko in upniki (v okviru porazdelitve bremena), in ne na finančna razmerja med banko in državo (ki določajo znesek državne pomoči). Kljub temu lahko Komisija na podlagi te okoliščine, upoštevane skupaj z vrsto drugih okoliščin obravnavanega primera, ugotovi, da je bilo breme ustrezno porazdeljeno. Navedene druge okoliščine se nanašajo zlasti na dejstvo, da je bil znesek preplačila minimalen (le 108 000 EUR) in da prag 60 % ni bil določen v Sporočilu o prestrukturiranju, katerega besedilo je precej ohlapno (26), ampak v delovnem dokumentu služb Komisije (27). |
| --- | --- |

(66)

Komisija opozarja, da plačilo preplačila, ki ga je banka plačala državi, samo po sebi ne more popraviti nezadostne porazdelitve bremena. Preplačilo se nanaša na finančna razmerja med banko in upniki (v okviru porazdelitve bremena), in ne na finančna razmerja med banko in državo (ki določajo znesek državne pomoči). Kljub temu lahko Komisija na podlagi te okoliščine, upoštevane skupaj z vrsto drugih okoliščin obravnavanega primera, ugotovi, da je bilo breme ustrezno porazdeljeno. Navedene druge okoliščine se nanašajo zlasti na dejstvo, da je bil znesek preplačila minimalen (le 108 000 EUR) in da prag 60 % ni bil določen v Sporočilu o prestrukturiranju, katerega besedilo je precej ohlapno (26), ampak v delovnem dokumentu služb Komisije (27).

26

27

| (67) | Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da so pomisleki, izraženi v sklepu o začetku postopka glede izpolnjevanja zahtev glede porazdelitve bremena, v celoti odpravljeni. |
| --- | --- |

(67)

Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da so pomisleki, izraženi v sklepu o začetku postopka glede izpolnjevanja zahtev glede porazdelitve bremena, v celoti odpravljeni.

6.3.3   Omejevanje izkrivljanja konkurence

Omejevanje izkrivljanja konkurence

| (68) | Banka je omejila svoj obseg poslovanja z nadaljnjim zmanjšanjem svoje mreže podružnic za dodatne tri podružnice v primerjavi z navedbami Danske v odgovoru na sklep o začetku postopka, s čimer je od prejema pomoči za reševanje skupno število zmanjšala za devet podružnic (banka je leta 2012 imela 24 podružnic, leta 2015 je imela 18 podružnic, od konca leta 2016 pa 15 podružnic, s čimer je od leta 2012 skupno število zmanjšala za 37,5 %). Takšno zmanjšanje mreže podružnic ob upoštevanju značilnosti danskega bančnega sektorja vpliva na sposobnost banke pridobivanja novih poslov in novih vlog, s čimer prispeva k omejevanju izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(68)

Banka je omejila svoj obseg poslovanja z nadaljnjim zmanjšanjem svoje mreže podružnic za dodatne tri podružnice v primerjavi z navedbami Danske v odgovoru na sklep o začetku postopka, s čimer je od prejema pomoči za reševanje skupno število zmanjšala za devet podružnic (banka je leta 2012 imela 24 podružnic, leta 2015 je imela 18 podružnic, od konca leta 2016 pa 15 podružnic, s čimer je od leta 2012 skupno število zmanjšala za 37,5 %). Takšno zmanjšanje mreže podružnic ob upoštevanju značilnosti danskega bančnega sektorja vpliva na sposobnost banke pridobivanja novih poslov in novih vlog, s čimer prispeva k omejevanju izkrivljanja konkurence.

| (69) | Iz načrta Nykredit izhaja tudi večje zmanjšanje števila osebja banke (zmanjšanje za [30–40] % do leta 2017 in zmanjšanje za [35–45] % do leta 2018) kot je bilo predvideno ob izdaji sklepa o začetku postopka (zmanjšanje za [20–30] % do leta 2017). To povečano zmanjšanje je posledica prizadevanj banke za nadaljnje zmanjšanje stroškov in izboljšanje učinkovitosti, ki izhaja iz zmanjšanja mreže podružnic. |
| --- | --- |

(69)

Iz načrta Nykredit izhaja tudi večje zmanjšanje števila osebja banke (zmanjšanje za [30–40] % do leta 2017 in zmanjšanje za [35–45] % do leta 2018) kot je bilo predvideno ob izdaji sklepa o začetku postopka (zmanjšanje za [20–30] % do leta 2017). To povečano zmanjšanje je posledica prizadevanj banke za nadaljnje zmanjšanje stroškov in izboljšanje učinkovitosti, ki izhaja iz zmanjšanja mreže podružnic.

| (70) | V času izdaje sklepa o začetku postopka (glej uvodno izjavo 98 navedenega sklepa) je bila Komisija obveščena o zmanjšanju mreže podružnic za samo [10–20] % (s 24 podružnic na [18–22]) in o zmanjšanju števila zaposlenih za [20–30] %. Glede na velik znesek pomoči, ki ga je banka prejela, se je Komisija spraševala, ali bodo načrtovana zmanjšanja števila podružnic in osebja med letoma 2012 in 2017 v zadostni meri omejila izkrivljanje konkurence. Komisija ob upoštevanju novih ciljev zmanjšanja meni, da si je banka v pomembni meri dodatno prizadevala nadalje zmanjšati svoj obseg poslovanja in povečati učinkovitost. V preglednici 2 so prikazane dejanske razmere v letih 2012 in 2016, predlogi, ki so bili znani ob izdaji sklepa o začetku postopka, in sedanji načrti za prihodnja leta.

  Preglednica 2


  Zmanjšanje števila podružnic, ekvivalentov polnega delovnega časa in razmerja med stroški in prihodki | Dejansko | Sklep o začetku postopka | Dejansko | Nov poslovni načrt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2012 | 2016 | 2017 | 2016 | 2017 | 2018 |
| Štev. podružnic | 24 | [18–22] | [18–22] | 15 | 15 | 15 |
| Delež spremembe v primerjavi z letom 2012 (%) | | [10–20] | [10–20] | – 37,5 | – 37,5 | – 37,5 |
| Število osebja (FTE) | 621,3 | [480–510] | [460–490] | 459 | [375–425] | [340–390] |
| Delež spremembe v primerjavi z letom 2012 (%) | | – [20–30] | – [20–30] | – 26,1 | – [30–40] | – [30–40] |
| Razmerje med stroški in prihodki (%) | 55,3 | [50–60] | [50–60] | 50,3 | [45–55] | [40–50] |
| Delež spremembe v primerjavi z letom 2012 (%) | | + [0–7,5] | + [0–7,5] | –5,0 | – [2,5–10] | – [5–12,5] |

(70)

V času izdaje sklepa o začetku postopka (glej uvodno izjavo 98 navedenega sklepa) je bila Komisija obveščena o zmanjšanju mreže podružnic za samo [10–20] % (s 24 podružnic na [18–22]) in o zmanjšanju števila zaposlenih za [20–30] %. Glede na velik znesek pomoči, ki ga je banka prejela, se je Komisija spraševala, ali bodo načrtovana zmanjšanja števila podružnic in osebja med letoma 2012 in 2017 v zadostni meri omejila izkrivljanje konkurence. Komisija ob upoštevanju novih ciljev zmanjšanja meni, da si je banka v pomembni meri dodatno prizadevala nadalje zmanjšati svoj obseg poslovanja in povečati učinkovitost. V preglednici 2 so prikazane dejanske razmere v letih 2012 in 2016, predlogi, ki so bili znani ob izdaji sklepa o začetku postopka, in sedanji načrti za prihodnja leta.

Preglednica 2

Preglednica 2

Zmanjšanje števila podružnic, ekvivalentov polnega delovnega časa in razmerja med stroški in prihodki

Zmanjšanje števila podružnic, ekvivalentov polnega delovnega časa in razmerja med stroški in prihodki

Dejansko

Sklep o začetku postopka

Dejansko

Nov poslovni načrt

2012

2016

2017

2016

2017

2018

Štev. podružnic

Štev. podružnic

24

[18–22]

[18–22]

15

15

15

Delež spremembe v primerjavi z letom 2012 (%)

[10–20]

[10–20]

– 37,5

– 37,5

– 37,5

Število osebja (FTE)

Število osebja (FTE)

621,3

[480–510]

[460–490]

459

[375–425]

[340–390]

Delež spremembe v primerjavi z letom 2012 (%)

– [20–30]

– [20–30]

– 26,1

– [30–40]

– [30–40]

Razmerje med stroški in prihodki (%)

Razmerje med stroški in prihodki (%)

55,3

[50–60]

[50–60]

50,3

[45–55]

[40–50]

Delež spremembe v primerjavi z letom 2012 (%)

- [0–7,5]

- [0–7,5]

–5,0

– [2,5–10]

– [5–12,5]

| (71) | Odkar je Vestjysk Bank prejela pomoč za reševanje, zaradi slabe uspešnosti ni uspela razširiti poslovanja. Bilančna vsota banke se je v zadnjih petih letih zmanjšala za 39,5 %, tj. z 32 865 milijonov DKK ob koncu leta 2012 na 19 895 milijonov DKK ob koncu leta 2016. Enako gibanje je razvidno na področju portfelja posojil: bruto posojila so se v istem obdobju zmanjšala za približno 36 %, pri čemer so se bruto posojila v kmetijskem sektorju zmanjšala za približno 26 %, bruto posojila v gradbenem in nepremičninskem sektorju pa za 48 % oziroma 44 %. |
| --- | --- |

(71)

Odkar je Vestjysk Bank prejela pomoč za reševanje, zaradi slabe uspešnosti ni uspela razširiti poslovanja. Bilančna vsota banke se je v zadnjih petih letih zmanjšala za 39,5 %, tj. z 32 865 milijonov DKK ob koncu leta 2012 na 19 895 milijonov DKK ob koncu leta 2016. Enako gibanje je razvidno na področju portfelja posojil: bruto posojila so se v istem obdobju zmanjšala za približno 36 %, pri čemer so se bruto posojila v kmetijskem sektorju zmanjšala za približno 26 %, bruto posojila v gradbenem in nepremičninskem sektorju pa za 48 % oziroma 44 %.

| (72) | Tveganju prilagojena sredstva so se prav tako zmanjšala s 25 600 milijonov DKK ob koncu leta 2012 na 16 081 milijonov DKK ob koncu leta 2016 (– 37 %), hkrati pa se je delovna sila banke v istem obdobju zmanjšala s 621 na 459 FTE (– 26 %). |
| --- | --- |

(72)

Tveganju prilagojena sredstva so se prav tako zmanjšala s 25 600 milijonov DKK ob koncu leta 2012 na 16 081 milijonov DKK ob koncu leta 2016 (– 37 %), hkrati pa se je delovna sila banke v istem obdobju zmanjšala s 621 na 459 FTE (– 26 %).

| (73) | Iz vseh podatkov, navedenih v uvodnih izjavah 71 in 72, izhaja, da je banka v zadnjih petih letih že zmanjšala svoj odtis, delno tudi iz nuje. Glede na to, da je bil znesek pomoči, ki ga je banka prejela leta 2012, dokaj velik glede na tveganju prilagojena sredstva banke (8,1 %), pa je treba predvideti posebne ukrepe za preprečevanje izkrivljanja konkurence. Hkrati je treba priznati, da bo banka do konca leta 2017 zmanjšala število osebja za skoraj [30–40] % in da je do konca leta 2016 že zmanjšala število podružnic za 37,5 %. |
| --- | --- |

(73)

Iz vseh podatkov, navedenih v uvodnih izjavah 71 in 72, izhaja, da je banka v zadnjih petih letih že zmanjšala svoj odtis, delno tudi iz nuje. Glede na to, da je bil znesek pomoči, ki ga je banka prejela leta 2012, dokaj velik glede na tveganju prilagojena sredstva banke (8,1 %), pa je treba predvideti posebne ukrepe za preprečevanje izkrivljanja konkurence. Hkrati je treba priznati, da bo banka do konca leta 2017 zmanjšala število osebja za skoraj [30–40] % in da je do konca leta 2016 že zmanjšala število podružnic za 37,5 %.

| (74) | Danska je poleg ukrepov, ki so bili izvedeni pred sprejetjem tega sklepa, ponudila zaveze (glej uvodno izjavo 44), katerih cilj je nadaljnje omejevanje izkrivljanja konkurence med obdobjem prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(74)

Danska je poleg ukrepov, ki so bili izvedeni pred sprejetjem tega sklepa, ponudila zaveze (glej uvodno izjavo 44), katerih cilj je nadaljnje omejevanje izkrivljanja konkurence med obdobjem prestrukturiranja.

| (75) | Prvič, bilančna vsota banke za leto 2017 je navzgor omejena na raven iz leta 2016, za leto 2018 je omejena na 20 300 milijonov DKK in za leto 2019, če je relevantno, na 21 000 milijonov DKK. Navedene omejitve izrecno omejujejo možnosti banke za pridobivanje novih vlog in odobritev novih posojil v obdobju prestrukturiranja. Sposobnost banke pridobiti tržne deleže na račun konkurentov je torej omejena tako, da zagotavlja omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(75)

Prvič, bilančna vsota banke za leto 2017 je navzgor omejena na raven iz leta 2016, za leto 2018 je omejena na 20 300 milijonov DKK in za leto 2019, če je relevantno, na 21 000 milijonov DKK. Navedene omejitve izrecno omejujejo možnosti banke za pridobivanje novih vlog in odobritev novih posojil v obdobju prestrukturiranja. Sposobnost banke pridobiti tržne deleže na račun konkurentov je torej omejena tako, da zagotavlja omejevanje izkrivljanja konkurence.

| (76) | Poleg tega banka ne bo odobrila novih posojil zunaj Danske, nova posojila pa lahko odobri zunaj regije Jutland le, če stranka zagotovi lastno financiranje v višini vsaj [35–45] % in je posojilo zavarovano. Navedena zaveza učinkovito preprečuje možnosti banke za širitev poslovanja zunaj svoje glavne regije dejavnosti, kjer ima tudi zgodovinsko osnovo, s čimer se prav tako ščitijo subjekti na trgu pred morebitnim agresivnim ravnanjem banke. |
| --- | --- |

(76)

Poleg tega banka ne bo odobrila novih posojil zunaj Danske, nova posojila pa lahko odobri zunaj regije Jutland le, če stranka zagotovi lastno financiranje v višini vsaj [35–45] % in je posojilo zavarovano. Navedena zaveza učinkovito preprečuje možnosti banke za širitev poslovanja zunaj svoje glavne regije dejavnosti, kjer ima tudi zgodovinsko osnovo, s čimer se prav tako ščitijo subjekti na trgu pred morebitnim agresivnim ravnanjem banke.

| (77) | Nazadnje, za banko velja prepoved prevzemov. Prevzemi so običajen način, na katerega se subjekti na trgu širijo na nove dejavnosti, proizvode ali poslovna področja. Zato prepoved pridobitve kakršnega koli deleža v katerem koli podjetju jasno omejuje možnosti banke za širitev. Za banko velja tudi prepoved uporabe ukrepov pomoči za oglaševanje, kar prav tako ščiti konkurente. |
| --- | --- |

(77)

Nazadnje, za banko velja prepoved prevzemov. Prevzemi so običajen način, na katerega se subjekti na trgu širijo na nove dejavnosti, proizvode ali poslovna področja. Zato prepoved pridobitve kakršnega koli deleža v katerem koli podjetju jasno omejuje možnosti banke za širitev. Za banko velja tudi prepoved uporabe ukrepov pomoči za oglaševanje, kar prav tako ščiti konkurente.

| (78) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 68–70 in povzeto v preglednici 2, si je banka v znatni meri še dodatno prizadevala zmanjšati svoj obseg poslovanja (v primerjavi s predvidenim ob izdaji sklepa o začetku postopka), ostati mali lokalni subjekt in povečati svojo učinkovitost. Na ta način bo nevarnost izkrivljanja konkurence do konca leta 2017 v zadostni meri omejena. Ne glede na to pa je banka na podlagi zavez Danske izvedla znatne dodatne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence v preostanku obdobja prestrukturiranja, ki se bo končalo najpozneje ob koncu leta 2019. Zato Komisija meni, da so bili pomisleki iz sklepa o začetku postopka v zvezi z izkrivljanjem konkurence ustrezno obravnavani. |
| --- | --- |

(78)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 68–70 in povzeto v preglednici 2, si je banka v znatni meri še dodatno prizadevala zmanjšati svoj obseg poslovanja (v primerjavi s predvidenim ob izdaji sklepa o začetku postopka), ostati mali lokalni subjekt in povečati svojo učinkovitost. Na ta način bo nevarnost izkrivljanja konkurence do konca leta 2017 v zadostni meri omejena. Ne glede na to pa je banka na podlagi zavez Danske izvedla znatne dodatne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence v preostanku obdobja prestrukturiranja, ki se bo končalo najpozneje ob koncu leta 2019. Zato Komisija meni, da so bili pomisleki iz sklepa o začetku postopka v zvezi z izkrivljanjem konkurence ustrezno obravnavani.

6.3.4   Obnova dolgoročne uspešnosti poslovanja

Obnova dolgoročne uspešnosti poslovanja

| (79) | Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali je predloženi osnutek načrta prestrukturiranja zadostna podlaga za zagotovitev uspešnega poslovanja banke v obdobju prestrukturiranja. Komisija je zlasti izrazila pomisleke glede nekaterih predpostavk, na katerih je temeljil načrt prestrukturiranja, in menila, da obstaja še veliko negotovosti. Nazadnje je Komisija izrazila pomisleke tudi glede tega, ali je kapitalski položaj banke dovolj močan, da prenese dodatne oslabitve. |
| --- | --- |

(79)

Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali je predloženi osnutek načrta prestrukturiranja zadostna podlaga za zagotovitev uspešnega poslovanja banke v obdobju prestrukturiranja. Komisija je zlasti izrazila pomisleke glede nekaterih predpostavk, na katerih je temeljil načrt prestrukturiranja, in menila, da obstaja še veliko negotovosti. Nazadnje je Komisija izrazila pomisleke tudi glede tega, ali je kapitalski položaj banke dovolj močan, da prenese dodatne oslabitve.

| (80) | Količnik celotnega kapitala banke je 1. januarja 2017 znašal 13,1 %. Vendar so se zaradi postopnega uvajanja zahteve po varovalnem kapitalskem blažilniku (v nadaljnjem besedilu: CCB) celotne kapitalske zahteve banke povečale na 13,8 %, zaradi česar primanjkljaj kapitala znaša približno 0,7 % ali 116 milijonov DKK (približno 15,6 milijona EUR). Če ne bi bili sprejeti nobeni ukrepi, bi imela banka 1. januarja 2018 še vedno kapitalski primanjkljaj (vendar manjši), in sicer 0,4 % svojega količnika celotnega kapitala oziroma 63 milijonov DKK. Po izdaji delnic in refinanciranju podrejenih kapitalskih instrumentov banka ne bo več imela kapitalskega primanjkljaja. Banka zlasti 1. januarja 2018 pričakuje presežek kapitala v višini približno 667 milijonov DKK (približno 90 milijonov EUR) oziroma rezerve v višini 4,3 % nad zahtevo količnika celotnega kapitala. Poleg tega se je Danska zavezala (glej uvodno izjavo 44), da bo banka ohranila določen znesek presežnega kapitala nad regulativno zahtevanim zneskom. |
| --- | --- |

(80)

Količnik celotnega kapitala banke je 1. januarja 2017 znašal 13,1 %. Vendar so se zaradi postopnega uvajanja zahteve po varovalnem kapitalskem blažilniku (v nadaljnjem besedilu: CCB) celotne kapitalske zahteve banke povečale na 13,8 %, zaradi česar primanjkljaj kapitala znaša približno 0,7 % ali 116 milijonov DKK (približno 15,6 milijona EUR). Če ne bi bili sprejeti nobeni ukrepi, bi imela banka 1. januarja 2018 še vedno kapitalski primanjkljaj (vendar manjši), in sicer 0,4 % svojega količnika celotnega kapitala oziroma 63 milijonov DKK. Po izdaji delnic in refinanciranju podrejenih kapitalskih instrumentov banka ne bo več imela kapitalskega primanjkljaja. Banka zlasti 1. januarja 2018 pričakuje presežek kapitala v višini približno 667 milijonov DKK (približno 90 milijonov EUR) oziroma rezerve v višini 4,3 % nad zahtevo količnika celotnega kapitala. Poleg tega se je Danska zavezala (glej uvodno izjavo 44), da bo banka ohranila določen znesek presežnega kapitala nad regulativno zahtevanim zneskom.

| (81) | Banka je tudi pregledala svojo strategijo in bo še bolj zmanjšala svoje stroške poslovanja (glej tudi preglednico 1). Banka je zlasti zmanjšala število svojih podružnic s 24 leta 2012 na samo 15 ob koncu leta 2016. Ob izdaji sklepa o začetku postopka je banka predvidevala le zmanjšanje števila podružnic na [18–22]. V istem času je banka zmanjšala svojo delovno silo s 621 FTE na [460–490] FTE (– [20–30] %). Do konca leta 2017 se bo ta številka še dodatno znižala na [374–425] FTE (– [30–40] %), cilj pa je do konca leta 2018 doseči [340–390] FTE (skoraj – [30–40] %). Ob izdaji sklepa o začetku postopka je bilo v načrtu prestrukturiranja banke za konec leta 2017 predvidenih [460–490] FTE (kar ustreza le zmanjšanju za [20–30] % v primerjavi s koncem leta 2012). Ti pomembni dodatni ukrepi za znižanje stroškov se odražajo v razmerju med stroški in prihodki banke, ki se je zmanjšalo s 55,3 % v letu 2012 na 50,3 % v letu 2016. Pričakuje se, da se bo to razmerje še zmanjšalo na [45–55] % ob koncu leta 2017 in celo na [40–50] % ob koncu leta 2018. Ob izdaji sklepa o začetku postopka je imela banka glede razmerja med stroški in prihodki kot cilj še vedno [50–60] % v letu 2017. Očitno je torej, da je banka dosegla pomembna dodatna znižanja stroškov v primerjavi s tistimi, predvidenimi ob izdaji sklepa o začetku postopka. Ta dodatna prizadevanja bodo prispevala k donosnosti banke in s tem k njenemu uspešnemu poslovanju. Posebni cilji glede stroškov poslovanja, določeni v zavezah, bodo pomagali zagotoviti, da bo banka izvedla preostala zmanjšanja stroškov, kot so predvidena za zagotovitev uspešnosti poslovanja. |
| --- | --- |

(81)

Banka je tudi pregledala svojo strategijo in bo še bolj zmanjšala svoje stroške poslovanja (glej tudi preglednico 1). Banka je zlasti zmanjšala število svojih podružnic s 24 leta 2012 na samo 15 ob koncu leta 2016. Ob izdaji sklepa o začetku postopka je banka predvidevala le zmanjšanje števila podružnic na [18–22]. V istem času je banka zmanjšala svojo delovno silo s 621 FTE na [460–490] FTE (– [20–30] %). Do konca leta 2017 se bo ta številka še dodatno znižala na [374–425] FTE (– [30–40] %), cilj pa je do konca leta 2018 doseči [340–390] FTE (skoraj – [30–40] %). Ob izdaji sklepa o začetku postopka je bilo v načrtu prestrukturiranja banke za konec leta 2017 predvidenih [460–490] FTE (kar ustreza le zmanjšanju za [20–30] % v primerjavi s koncem leta 2012). Ti pomembni dodatni ukrepi za znižanje stroškov se odražajo v razmerju med stroški in prihodki banke, ki se je zmanjšalo s 55,3 % v letu 2012 na 50,3 % v letu 2016. Pričakuje se, da se bo to razmerje še zmanjšalo na [45–55] % ob koncu leta 2017 in celo na [40–50] % ob koncu leta 2018. Ob izdaji sklepa o začetku postopka je imela banka glede razmerja med stroški in prihodki kot cilj še vedno [50–60] % v letu 2017. Očitno je torej, da je banka dosegla pomembna dodatna znižanja stroškov v primerjavi s tistimi, predvidenimi ob izdaji sklepa o začetku postopka. Ta dodatna prizadevanja bodo prispevala k donosnosti banke in s tem k njenemu uspešnemu poslovanju. Posebni cilji glede stroškov poslovanja, določeni v zavezah, bodo pomagali zagotoviti, da bo banka izvedla preostala zmanjšanja stroškov, kot so predvidena za zagotovitev uspešnosti poslovanja.

| (82) | Banka namerava tudi dodatno zmanjšati odhodke za obresti (ki so se že zmanjšali s 727 milijonov DKK v letu 2012 na 185 milijonov DKK v letu 2016) za [35–50] % do konca leta 2017 in celo za [45–60] % do konca leta 2018. To znatno zmanjšanje bi bilo zlasti posledica zamenjave iztekajočih se vezanih vlog s povprečno obrestnomero [0–5] % z novimi vlogami z obrestno mero zgolj približno [0–5] %. Dodatni prihranki odhodkov za obresti so predvideni na podlagi refinanciranja osnove podrejenega kapitala banke kot del načrta prestrukturiranja (glej uvodno izjavo 40). Banka je predložila dokaze, iz kateri izhaja, da so ti prihranki dosegljivi in da bodo pozitivno vplivali na njeno donosnost in uspešnost poslovanja. Banka lahko brez težav zniža tudi obrestne mere na svoje vloge, ne da bi to škodovalo njenemu financiranju, saj ima precejšen presežek vlog (28). Kljub znatnemu zmanjšanju nadomestil za vloge banka ne pričakuje znatnega zmanjšanja presežka vlog, saj se pričakuje, da bo zmanjšanje vlog nižje od zmanjšanja portfelja posojil. |
| --- | --- |

(82)

Banka namerava tudi dodatno zmanjšati odhodke za obresti (ki so se že zmanjšali s 727 milijonov DKK v letu 2012 na 185 milijonov DKK v letu 2016) za [35–50] % do konca leta 2017 in celo za [45–60] % do konca leta 2018. To znatno zmanjšanje bi bilo zlasti posledica zamenjave iztekajočih se vezanih vlog s povprečno obrestnomero [0–5] % z novimi vlogami z obrestno mero zgolj približno [0–5] %. Dodatni prihranki odhodkov za obresti so predvideni na podlagi refinanciranja osnove podrejenega kapitala banke kot del načrta prestrukturiranja (glej uvodno izjavo 40). Banka je predložila dokaze, iz kateri izhaja, da so ti prihranki dosegljivi in da bodo pozitivno vplivali na njeno donosnost in uspešnost poslovanja. Banka lahko brez težav zniža tudi obrestne mere na svoje vloge, ne da bi to škodovalo njenemu financiranju, saj ima precejšen presežek vlog (28). Kljub znatnemu zmanjšanju nadomestil za vloge banka ne pričakuje znatnega zmanjšanja presežka vlog, saj se pričakuje, da bo zmanjšanje vlog nižje od zmanjšanja portfelja posojil.

28

| (83) | Ključni dejavnik uspešnosti poslovanja in donosnosti banke bo njena stopnja oslabitev v naslednjih nekaj letih. Banka trenutno pričakuje, da se bodo njene rezervacije za izgube pri posojilih zmanjšale s 416 milijonov DKK v letu 2016 na [200–300] milijonov DKK v letu 2017 in na [200–300] milijonov DKK v letu 2018. Glavni razlog za znatno zmanjšanje zneska predvidenih rezervacij so predvidevanja banke, da bo portfelj kmetijstva, ki je bil v preteklih letih razlog za največji del oslabitev (29), uspešnejši. To predvidevanje temelji na predpostavki, da se bodo cene za ključne kmetijske proizvode (na primer mleko in svinjino) zvišale, po tistem, ko so se v letih 2015 in 2016 znižale, ter na predpostavki, da se to gibanje v prihodnjih letih ne bo znova spremenilo. Napovedi Komisije (30) kažejo, da so se cene kmetijskih proizvodov res zvišale po zmanjšanju v letih 2015 in 2016, vendar bodo po letu 2017 ostale bolj ali manj nespremenjene. Banka prav tako pričakuje rahlo zmanjšanje oslabitev v nepremičninskem sektorju, v vseh ostalih sektorjih skupaj pa se pričakuje rahlo povečanje. |
| --- | --- |

(83)

Ključni dejavnik uspešnosti poslovanja in donosnosti banke bo njena stopnja oslabitev v naslednjih nekaj letih. Banka trenutno pričakuje, da se bodo njene rezervacije za izgube pri posojilih zmanjšale s 416 milijonov DKK v letu 2016 na [200–300] milijonov DKK v letu 2017 in na [200–300] milijonov DKK v letu 2018. Glavni razlog za znatno zmanjšanje zneska predvidenih rezervacij so predvidevanja banke, da bo portfelj kmetijstva, ki je bil v preteklih letih razlog za največji del oslabitev (29), uspešnejši. To predvidevanje temelji na predpostavki, da se bodo cene za ključne kmetijske proizvode (na primer mleko in svinjino) zvišale, po tistem, ko so se v letih 2015 in 2016 znižale, ter na predpostavki, da se to gibanje v prihodnjih letih ne bo znova spremenilo. Napovedi Komisije (30) kažejo, da so se cene kmetijskih proizvodov res zvišale po zmanjšanju v letih 2015 in 2016, vendar bodo po letu 2017 ostale bolj ali manj nespremenjene. Banka prav tako pričakuje rahlo zmanjšanje oslabitev v nepremičninskem sektorju, v vseh ostalih sektorjih skupaj pa se pričakuje rahlo povečanje.

29

30

| (84) | Če se bodo predpostavke banke uresničile, se bo v naslednjih nekaj letih njena donosnost znatno izboljšala. Zlasti donosnost lastniškega kapitala po obdavčitvi (31) se bo povečala s 5,4 % v letu 2016 na [7–11] % v letu 2017 in [7–11] % v letu 2018 (glej tudi preglednico 1). To precejšnje povečanje donosnosti banke je v glavnem posledica zmanjšanja stroškov in izgub pri posojilih. Osnovni prihodki banke (predvsem obresti in prihodki iz provizij) bodo ostali bolj ali manj nespremenjeni (glej preglednico 1). Komisija meni, da je načrtovano zmanjšanje odhodkov za obresti in stroškov osebja ter upravnih stroškov v običajnih okoliščinah mogoče doseči v časovnem okviru, ki ga banka predvideva. |
| --- | --- |

(84)

Če se bodo predpostavke banke uresničile, se bo v naslednjih nekaj letih njena donosnost znatno izboljšala. Zlasti donosnost lastniškega kapitala po obdavčitvi (31) se bo povečala s 5,4 % v letu 2016 na [7–11] % v letu 2017 in [7–11] % v letu 2018 (glej tudi preglednico 1). To precejšnje povečanje donosnosti banke je v glavnem posledica zmanjšanja stroškov in izgub pri posojilih. Osnovni prihodki banke (predvsem obresti in prihodki iz provizij) bodo ostali bolj ali manj nespremenjeni (glej preglednico 1). Komisija meni, da je načrtovano zmanjšanje odhodkov za obresti in stroškov osebja ter upravnih stroškov v običajnih okoliščinah mogoče doseči v časovnem okviru, ki ga banka predvideva.

31

| (85) | Komisija glede zmanjšanja rezervacij za izgube pri posojilih meni, da napovedi banke temeljijo na optimističnih predpostavkah. Komisija z zadovoljstvom ugotavlja, da je banka po več inšpekcijskih pregledih DFSA svojo politiko upravljanja kreditnega tveganja uskladila z dobrimi praksami podobnih bank, kot je Komisiji sporočila DFSA (glej uvodno izjavo 43). |
| --- | --- |

(85)

Komisija glede zmanjšanja rezervacij za izgube pri posojilih meni, da napovedi banke temeljijo na optimističnih predpostavkah. Komisija z zadovoljstvom ugotavlja, da je banka po več inšpekcijskih pregledih DFSA svojo politiko upravljanja kreditnega tveganja uskladila z dobrimi praksami podobnih bank, kot je Komisiji sporočila DFSA (glej uvodno izjavo 43).

| (86) | Komisija ugotavlja, da je banka v pogovorih z Nykredit sprejela skrbni pregled, ki ga je ob koncu leta 2016 izvedla družba Deloitte, posledica česar je bilo knjiženje dodatnih oslabitev v znesku približno [50–150] milijonov DKK (32). To bi moralo zmanjšati negotovost glede potreb po rezervacijah v prihodnje. |
| --- | --- |

(86)

Komisija ugotavlja, da je banka v pogovorih z Nykredit sprejela skrbni pregled, ki ga je ob koncu leta 2016 izvedla družba Deloitte, posledica česar je bilo knjiženje dodatnih oslabitev v znesku približno [50–150] milijonov DKK (32). To bi moralo zmanjšati negotovost glede potreb po rezervacijah v prihodnje.

32

| (87) | Kljub temu bo pričakovano zmanjšanje izgub pri posojilih v veliki meri odvisno od makroekonomskih razmer in zlasti od uspešnosti kmetijskega sektorja. Komisija je glede na obseg izpostavljenosti banke sektorju kmetijstva in na velik vpliv, ki so jih rezervacije za izgube pri posojilih imele na donosnost banke v preteklosti, opravila analizo občutljivosti, v skladu s katero se rezervacije za izgube pri posojilih spremenijo na bolj preudarno raven. V navedeni analizi so rezervacije za izgube pri posojilih določene 20 % višje od zadevnih predvidenih zneskov za leti 2017 in 2018. Na podlagi spremenjenih predpostavk bi se donosnost lastniškega kapitala banke zmanjšala za [0–5] % oziroma [0–5] % v letu 2017 oziroma 2018, vendar bi ostala na ravni donosnosti, na kateri bi banka lahko pridobivala nadaljnji kapital iz tržnih virov, če bi bilo to potrebno. Zadostne kapitalske rezerve banke (glej uvodno izjavo 80) pa bi zadoščale za absorbcijo dodatnih izgub pri posojilih ali drugih izgub, da bi banka ostala solventna. Zato je verjetnost, da bi banka v naslednjih nekaj letih potrebovala nov kapital ali državno pomoč, zelo majhna. |
| --- | --- |

(87)

Kljub temu bo pričakovano zmanjšanje izgub pri posojilih v veliki meri odvisno od makroekonomskih razmer in zlasti od uspešnosti kmetijskega sektorja. Komisija je glede na obseg izpostavljenosti banke sektorju kmetijstva in na velik vpliv, ki so jih rezervacije za izgube pri posojilih imele na donosnost banke v preteklosti, opravila analizo občutljivosti, v skladu s katero se rezervacije za izgube pri posojilih spremenijo na bolj preudarno raven. V navedeni analizi so rezervacije za izgube pri posojilih določene 20 % višje od zadevnih predvidenih zneskov za leti 2017 in 2018. Na podlagi spremenjenih predpostavk bi se donosnost lastniškega kapitala banke zmanjšala za [0–5] % oziroma [0–5] % v letu 2017 oziroma 2018, vendar bi ostala na ravni donosnosti, na kateri bi banka lahko pridobivala nadaljnji kapital iz tržnih virov, če bi bilo to potrebno. Zadostne kapitalske rezerve banke (glej uvodno izjavo 80) pa bi zadoščale za absorbcijo dodatnih izgub pri posojilih ali drugih izgub, da bi banka ostala solventna. Zato je verjetnost, da bi banka v naslednjih nekaj letih potrebovala nov kapital ali državno pomoč, zelo majhna.

| (88) | Tudi v scenariju izjemnih situacij, ki ga je predvidela DFSA, bi banka po injekciji kapitala zasebnih vlagateljev imela zadostne kapitalske rezerve. Scenarij DFSA med drugim predvideva nižje prihodke od obresti, višjo amortizacijo in skupno dodatnih [400–600] milijonov DKK oslabitev v primerjavi s predvidenimi v letih 2018 in 2019. Čeprav bi banka v navedenih dveh letih delala z izgubo, pa bi njene stopnje solventnosti ostajale dovolj nad regulativnimi zahtevami. Z drugimi besedami, v naslednjih nekaj letih bi dejanske ravni oslabitev lahko bile celo višje, pa to ne bi ogrozilo solventnosti banke. Posledično tudi po scenariju izjemnih situacij ni verjetno, da bi banka potrebovala nov kapital ali novo državno pomoč za zagotavljanje svoje solventnosti. |
| --- | --- |

(88)

Tudi v scenariju izjemnih situacij, ki ga je predvidela DFSA, bi banka po injekciji kapitala zasebnih vlagateljev imela zadostne kapitalske rezerve. Scenarij DFSA med drugim predvideva nižje prihodke od obresti, višjo amortizacijo in skupno dodatnih [400–600] milijonov DKK oslabitev v primerjavi s predvidenimi v letih 2018 in 2019. Čeprav bi banka v navedenih dveh letih delala z izgubo, pa bi njene stopnje solventnosti ostajale dovolj nad regulativnimi zahtevami. Z drugimi besedami, v naslednjih nekaj letih bi dejanske ravni oslabitev lahko bile celo višje, pa to ne bi ogrozilo solventnosti banke. Posledično tudi po scenariju izjemnih situacij ni verjetno, da bi banka potrebovala nov kapital ali novo državno pomoč za zagotavljanje svoje solventnosti.

| (89) | Komisija na podlagi zgoraj navedenega meni, da bi predvidena donosnost lastniškega kapitala banke v letu 2017 zadostovala za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke. Banka bi tako izpolnila zahtevo iz točke 15 Sporočila o prestrukturiranju, da prestrukturiranje ne sme trajati več kot pet let. Komisija pa glede na ranljivost banke na makroekonomske pretrese (zlasti v kmetijskem sektorju) in glede na dejstvo, da namerava banka sama izvesti nadaljnje prestrukturiranje, meni, da je ustrezno in preudarno sprejeti zaveze Danske, ki zajemajo obdobje do konca leta 2018 (in ki jih je mogoče podaljšati še za eno leto, če bo to potrebno). |
| --- | --- |

(89)

Komisija na podlagi zgoraj navedenega meni, da bi predvidena donosnost lastniškega kapitala banke v letu 2017 zadostovala za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke. Banka bi tako izpolnila zahtevo iz točke 15 Sporočila o prestrukturiranju, da prestrukturiranje ne sme trajati več kot pet let. Komisija pa glede na ranljivost banke na makroekonomske pretrese (zlasti v kmetijskem sektorju) in glede na dejstvo, da namerava banka sama izvesti nadaljnje prestrukturiranje, meni, da je ustrezno in preudarno sprejeti zaveze Danske, ki zajemajo obdobje do konca leta 2018 (in ki jih je mogoče podaljšati še za eno leto, če bo to potrebno).

| (90) | Komisija ugotavlja, da so zaveze, ki jih je dala Danska (glej uvodno izjavo 44), dodatni zaščitni ukrep za dolgoročno uspešno poslovanje banke. Zlasti v primeru, da banka do leta 2018 ne bo dosegla donosnosti lastniškega kapitala v višini [7–11] %, se bo obdobje prestrukturiranja podaljšalo za eno leto in izvedli se bodo dodatni ukrepi, da se zagotovi dolgoročno uspešno poslovanje banke. Banka bo v primeru takega podaljšanja obdobja prestrukturiranja morala predvsem (ponovno) opredeliti ceno vsakega razmerja s stranko (z nekaj omejenimi izjemami), tako da doseže vnaprej določene cilje donosnosti na stranko (33). Na ta način banka krepi svoje prihodke, če njena donosnost lastniškega kapitala ne doseže cilja [7–11] % v letu 2018. Glede na to, da se je banka že zavezala k znatnim ukrepom zmanjševanja stroškov, se zdi ta ukrep primeren za izboljšanje donosnosti banke, če bo to potrebno, čeprav banka nima popolnega nadzora nad ravnjo izgub pri posojilih (ki so odvisne od makroekonomskih razmer). Komisija zato meni, da so zaveze dodatno zagotovilo za dolgoročno uspešno poslovanje banke. |
| --- | --- |

(90)

Komisija ugotavlja, da so zaveze, ki jih je dala Danska (glej uvodno izjavo 44), dodatni zaščitni ukrep za dolgoročno uspešno poslovanje banke. Zlasti v primeru, da banka do leta 2018 ne bo dosegla donosnosti lastniškega kapitala v višini [7–11] %, se bo obdobje prestrukturiranja podaljšalo za eno leto in izvedli se bodo dodatni ukrepi, da se zagotovi dolgoročno uspešno poslovanje banke. Banka bo v primeru takega podaljšanja obdobja prestrukturiranja morala predvsem (ponovno) opredeliti ceno vsakega razmerja s stranko (z nekaj omejenimi izjemami), tako da doseže vnaprej določene cilje donosnosti na stranko (33). Na ta način banka krepi svoje prihodke, če njena donosnost lastniškega kapitala ne doseže cilja [7–11] % v letu 2018. Glede na to, da se je banka že zavezala k znatnim ukrepom zmanjševanja stroškov, se zdi ta ukrep primeren za izboljšanje donosnosti banke, če bo to potrebno, čeprav banka nima popolnega nadzora nad ravnjo izgub pri posojilih (ki so odvisne od makroekonomskih razmer). Komisija zato meni, da so zaveze dodatno zagotovilo za dolgoročno uspešno poslovanje banke.

33

| (91) | Glede na navedeno Komisija nima več pomislekov glede ustreznosti dolgoročnega uspešnega poslovanja banke. Zlasti po povečanju kapitala bo banka imela zadostno rezervo, večjo od regulativnih kapitalskih zahtev, in bo lahko absorbirala dodatne oslabitve, če bi do njih prišlo, brez kršitve navedenih zahtev. Poleg tega bodo dodatni prihranki pri stroških (zmanjšanje odhodkov za obresti in stroškov poslovanja) prispevali k izboljšanju donosnosti banke. Na splošno se bo kot posledica vseh ukrepov, predvidenih v načrtu prestrukturiranja, donosnost banke povečala dovolj, da bo banka lahko na trgu zbrala dodaten kapital, če bo to potrebno. Nazadnje, če banka ne doseže cilja donosnosti lastniškega kapitala v višini [7–11] %, bo na podlagi zavez zagotovljeno, da bodo preostali ukrepi zmanjšanja stroškov izvedeni, da se bodo ohranjale zadostne kapitalske rezerve in da se bodo prihodki povečali. Zato Komisija meni, da najnovejši načrt banke za prestrukturiranje zagotavlja zadostno podlago za zagotovitev uspešnega poslovanja banke in odpravlja pomisleke, izražene v sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(91)

Glede na navedeno Komisija nima več pomislekov glede ustreznosti dolgoročnega uspešnega poslovanja banke. Zlasti po povečanju kapitala bo banka imela zadostno rezervo, večjo od regulativnih kapitalskih zahtev, in bo lahko absorbirala dodatne oslabitve, če bi do njih prišlo, brez kršitve navedenih zahtev. Poleg tega bodo dodatni prihranki pri stroških (zmanjšanje odhodkov za obresti in stroškov poslovanja) prispevali k izboljšanju donosnosti banke. Na splošno se bo kot posledica vseh ukrepov, predvidenih v načrtu prestrukturiranja, donosnost banke povečala dovolj, da bo banka lahko na trgu zbrala dodaten kapital, če bo to potrebno. Nazadnje, če banka ne doseže cilja donosnosti lastniškega kapitala v višini [7–11] %, bo na podlagi zavez zagotovljeno, da bodo preostali ukrepi zmanjšanja stroškov izvedeni, da se bodo ohranjale zadostne kapitalske rezerve in da se bodo prihodki povečali. Zato Komisija meni, da najnovejši načrt banke za prestrukturiranje zagotavlja zadostno podlago za zagotovitev uspešnega poslovanja banke in odpravlja pomisleke, izražene v sklepu o začetku postopka.

7.   SKLEPNA UGOTOVITEV

SKLEPNA UGOTOVITEV

| (92) | Na podlagi zgornje ocene so pomisleki, ki jih je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka, odpravljeni. Državno pomoč, obravnavano v tej zadevi, bi bilo zato treba razglasiti za združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe – |
| --- | --- |

(92)

Na podlagi zgornje ocene so pomisleki, ki jih je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka, odpravljeni. Državno pomoč, obravnavano v tej zadevi, bi bilo zato treba razglasiti za združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Pomoč za prestrukturiranje, ki jo je Danska izvedla v korist Vestjysk Bank, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(b) Pogodbe, pod pogojem, da se upoštevajo zaveze iz Priloge.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko.

V Bruslju, 18. julija 2017

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  UL C 220, 17.6.2016, str. 23.

1

(2)  Sklep Komisije v zadevi SA.34423 (UL C 348, 3.10.2014, str. 2).

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  Uredba Sveta št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385).

4

(5)  Leta 2012 je bilo 287,6 milijona DKK (39 milijonov EUR) skupaj z obračunanimi obrestmi v višini 8,7 milijona DKK (1,2 milijona EUR) preoblikovanih v delnice.

5

(6)  Leta 2012 je bilo 142,2 milijona DKK (19 milijonov EUR) skupaj z obrestmi v višini 5 milijonov DKK (0,7 milijona EUR) preoblikovanih v delnice.

6

(7)  Po dokapitalizaciji na podlagi sheme dokapitalizacije v letu 2009 in preoblikovanju kapitalske injekcije v delniški kapital dne 20. februarja 2012. Vestjysk Bank je prejela državni hibridni temeljni kapital s prvotno glavnico v višini 1,44 milijarde DKK (194 milijonov EUR), od česar je bilo 287,6 milijona DKK (39 milijonov EUR) skupaj z obračunanimi obrestmi v višini približno 8,7 milijona DKK (1,2 milijona EUR) pretvorjenih v delnice Vestjysk Bank. V obdobju 2009–2011 je Vestjysk Bank danski državi plačala kupone v višini 312,8 milijona DKK (42 milijonov EUR). Obrestna mera kuponov je bila določena na 9,69 % in 10,19 % letno, odvisno od tega, ali so vključevali premijo za opcijo zamenjave. Aarhus Lokalbank je prejela državni hibridni temeljni kapital s prvotno glavnico v višini 177,8 milijona DKK (24 milijonov EUR), od česar je bilo 142,2 milijona DKK (19 milijonov EUR) skupaj z obračunanimi obrestmi v višini 5 milijonov DKK (0,7 milijona EUR) pretvorjenih v delnice Aarhus Lokalbank. V obdobju 2009–2011 je Aarhus Lokalbank danski državi plačala kupone v višini 25,9 milijona DKK (3,5 milijona EUR). Obrestna mera kuponov je bila določena na 10,92 % in 11,42 % letno, odvisno od tega, ali so vključevali premijo za opcijo zamenjave.

7

(8)  Subjekt v državni lasti, ustanovljen za izvajanje ukrepov državne pomoči, ki so bili uvedeni na Danskem v okviru finančne krize.

8

(9)  Zadevna transakcija začasnega odkupa se je nanašala na podrejeni dolg z nominalno vrednostjo 40 milijonov NOK (približno 5,2 milijona EUR). Ta začasni odkup je bil zaključen 13. junija 2013 in je bil izveden po povprečni ceni 62 % glavnice, tj. 2 odstotni točki nad tržno ceno v višini 50 % in premijo v višini 10 %. S tem je Vestjysk Bank imetnike podrejenih dolžniških instrumentov preplačala za znesek, ki ustreza 2 % glavnice.

9

(10)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje (Sporočilo o podaljšanju iz leta 2011) (UL C 356, 6.12.2011, str. 7).

10

(11)  Konzorcij je sestavljen iz: Nykredit, Maj Invest (v imenu strank), Arbejdernes Landsbank, AP Pension, Novo A/S, C.L. David Foundation and Collection, ISP Pension in Vestjylland Forsikring. Konzorcij meni, da je njegova naložba v Vestjysk Bank povsem finančne narave. Nobeden od članov konzorcija ne bo prevzel nadzora nad Vestjysk Bank (največji posamezni vložek bo predstavljal manj kot 20 % banke) in nihče ne namerava združiti dejavnosti banke s svojimi.

11

(12)  Odkupna cena znaša 110 % glavnice, kar pomeni, da bo poplačilo znašalo približno 316 milijonov DKK.

12

(*1)  Zaupne informacije.

*1

(13)  S to odredbo se izvajajo smernice EBA o notranjem upravljanju.

13

(14)  Glej točko 84 in točke 89–96 obvestila Komisije o pojmu državne pomoči.

14

(15)  Glej točko 80 Sporočila o bančništvu iz leta 2013.

15

(16)  V tem postopku je bil vzpostavljen stik z vsaj devetimi bankami, sedem od njih jih je sprva izrazilo zanimanje za banko ali del nje. Po skrbnem pregledu pa nobena ni predložila ponudbe.

16

(17)  Stik je bil vzpostavljen zlasti z vsemi relevantnimi kupci s strateškimi izhodišči in znatnimi sinergijami, ter z morebitnim finančnim vlagateljem (poleg vlagatelja [...]), ki je med postopkom izrazil zanimanje.

17

(18)  V tem drugem postopku je bil vzpostavljen stik z vsaj sedmimi bankami in enim finančnim vlagateljem, od katerih so trije izrazili začetno zanimanje. Samo dva sta izvedla skrbni pregled, nihče pa ni predložil ponudbe.

18

(19)  Vsi morebitni konkurenti, tudi tisti, ki niso bili uradno povabljeni, so lahko sodelovali v postopku razpisa in na trgu je bilo sporočeno, da SEB po naročilu Danske išče kupca za delež Danske v banki in vodi prodajni postopek (glej sprotno opombo 17).

19

(20)  Opozoriti je treba, da je delnica od objave izgubila več kot tretjino svoje vrednosti. Posledično je bila 28. junija 2017 cena za eno delnico le 9 DKK. Nadalje, videti je, da gibanje cene delnice v veliki meri določa približno 40 000 zasebnih malih vlagateljev, kar bi lahko pojasnilo, zakaj se uspešnost banke ni odražala v gibanju cene njene delnice. Poleg tega so delnice nelikvidne (v zadnjem letu se je trgovalo le s 6 % delniškega kapitala), z omejenim prostim obtokom (le 18,52 %), kar nadalje zmanjšuje verjetnost, da cena delnice pravilno odraža pravo vrednost banke.

20

(21)  Po tem scenariju država ne bi prodala svojih delnic v Vestjysk Bank, njen delež pa bi se po izdaji delnic zmanjšal z 81 % na 23 %. Ves podrejeni kapital, vključno z državnimi hibridi, bi bil predčasno odkupljen po svoji nominalni vrednosti. Nazadnje, izdaja novih delnic bi bila dopolnjena z novo izdajo kapitala 2. reda v znesku 275 milijonov DKK.

21

(22)  Rok za predložitev take konkurenčne ponudbe je 18. julij 2017 ob 16. uri.

22

(23)  Folketingstidende E, Aktstykke 114, 29. junija 2017. To je bilo navedeno tudi v zadevnih sporočilih za javnost z dne 12. junija 2017: https://www.fm.dk/nyheder/pressemeddelelser/2017/06/staten-indgaar-aftale-om-salg-af-sine-aktier-i-vestjysk-bank, in z dne 19. junija 2017: https://www.fm.dk/nyheder/pressemeddelelser/2017/06/officielt-tilbud-paa-statens-aktier-i-vestjysk-bank-er-nu-fremsat.

23

(24)  Sporočilo o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o bančništvu 2008) (UL C 270, 25.10.2008, str. 8); Sporočilo o dokapitalizaciji finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o dokapitalizaciji) (UL C 10, 15.1.2009, str. 2); Sporočilo Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o oslabljenih sredstvih) (UL C 72, 26.3.2009, str. 1); Sporočilo Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o prestrukturiranju) (UL C 195, 19.8.2009, str. 9); Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2011 dalje (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o podaljšanju iz leta 2010) (UL C 329, 7.12.2010, str. 7); Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o podaljšanju iz leta 2011) (UL C 356, 6.12.2011, str. 7); Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o bančništvu iz leta 2013) (UL C 216, 30.7.2013, str. 1).

24

(25)  Opozoriti je treba, da zahteve glede porazdelitve bremena, ki so veljale v času odobritve ukrepov, niso zajemale odpisa ali konverzije podrejenega dolga, kar se zahteva šele odkar je 1. avgusta 2013 začelo veljati Sporočilo o bančništvu iz leta 2013.

25

(26)  Glej točko 26 Sporočila o prestrukturiranju.

26

(27)  Obrazložitev osebja Generalnega direktorata Evropske Komisije za konkurenco z dne 13. junija 2012 o „ponovnih odkupih hibridnih vrednostnih papirjev s strani bank, ki prejemajo državno pomoč“.

27

(28)  Banka je imela ob koncu leta 2016 razmerje med posojili in vlogami 74 %, pričakuje pa se, da bo to razmerje leta 2018 znašalo približno 73 %.

28

(29)  Bruto oslabitve v kmetijskem in ribiškem portfelju predstavljajo približno 57 %, 68 % oziroma 78 % celotnih bruto oslabitev v letih 2014, 2015 in 2016.

29

(30)  Glej https://ec.europa.eu/agriculture/markets-and-prices/medium-term-outlook_sl.

30

(31)  V teh podatkih je upoštevano načrtovano povečanje kapitala za 745 milijonov DKK.

31

(32)  Deloitte je pregledal 135 posojil banke, kar je ustrezalo 25 % vseh poslovnih posojil in 40 % vseh posojil, pri katerih obstaja objektiven dokaz o oslabitvi. Banka je rezultate tega skrbnega pregleda ekstrapolirala in na podlagi nekaterih predpostavk opredelila dodatne potrebne oslabitve za svoj celotni portfelj.

32

(33)  Ti cilji se bodo za poslovanje s potrošniki uporabljali na podlagi portfelja, za poslovanje s podjetji pa bodo uporabljeni na ravni razmerja s posamezno stranko.

33

---

PRILOGA

POGOJI IZVAJANJA (ZADEVA SA.34720) DANSKA – NAČRT ZA PRESTRUKTURIRANJE VESTJYSK BANK

1.   OZADJE

Kraljevina Danska (v nadaljnjem besedilu: Danska) zagotovi, da Vestjysk Bank A/S (v nadaljnjem besedilu: Vestjysk Bank ali banka) izvede načrt prestrukturiranja, predložen 14. junija 2017.

Danska s tem predloži naslednje zaveze (v nadaljnjem besedilu: zaveze), ki so sestavni del navedenega načrta prestrukturiranja.

Zaveze začnejo veljati na dan, ko Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) sprejme sklep o odobritvi načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: sklep).

Besedilo zavez se razlaga glede na sklep in splošni okvir prava Unije ter ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (1).

Danska zagotovi, da Vestjysk Bank izvede ukrepe, potrebne za pravilno in popolno izpolnitev teh zavez do konca obdobja prestrukturiranja.

2.   OPREDELITVE POJMOV

V teh zavezah imajo pojmi naslednji pomen:

1.   
  glavna regija
  : regija Jutland;

2.   
  sklep
  : sklep Komisije o odobritvi ukrepa državne pomoči in načrta prestrukturiranja Vestjysk Bank v zadevi SA.34720 z dne [vstavi];

3.   
  datum začetka veljavnosti
  : datum sprejetja sklepa;

4.   
  razmerje financiranja
  : razmerje med posojili in stabilnimi viri financiranja v obliki obratnega kapitala, razen obveznic s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto;

5.   
  LCR
  : količnik likvidnostnega kritja;

6.   
  skrbnik za spremljanje
  : fizična ali pravna oseba ali več takih oseb, ki so neodvisne od Vestjysk Bank, ki jih odobri Komisija in imenuje Vestjysk Bank in ki so pooblaščene za spremljanje izpolnjevanja zavez Vestjysk Bank;

7.   
  načrt prestrukturiranja
  : načrt prestrukturiranja Vestjysk Bank, odobren v sklepu (poslovni načrt, kot je bil posodobljen in predložen Komisiji junija 2017);

8.   
  donosnost lastniškega kapitala
  : donosnost lastniškega kapitala po obdavčitvi;

9.   
  donosnost lastniškega kapitala na ravni stranke
  : donosnost lastniškega kapitala pred obdavčitvijo na ravni razmerja s stranko, izračunana na podlagi transferne cene financiranja, sorazmerne s stroškom financiranja z usklajeno zapadlostjo in prilagojene za stroške tveganj. Ta izračun vključuje povprečje vseh posojil ene stranke, tehtano glede na obseg; upoštevati je mogoče tudi druge neobrestne posle ali bančne transakcije, ki prispevajo k donosnosti razmerja z isto stranko, tako da novo posojilo morda ustvarja nižje donose, če se izravna s prihodki iz drugih neobrestnih poslov ali bančnih transakcij;

10.   
  državni hibridi
  : podrejene obveznice, ki jih vpiše Danska (v danščini: hybrid kernekapital udstedt under bankpakke II).

V zavezah ednina navedenih izrazov vključuje tudi množino (in obratno), razen če je v zavezah določeno drugače.

3.   SPLOŠNO

| 3.1 | Danska se zavezuje zagotoviti, da bodo med izvajanjem obdobja prestrukturiranja zaveze v celoti upoštevane. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Obdobje prestrukturiranja se konča 31. decembra 2018, če Vestjysk Bank doseže donosnost lastniškega kapitala v višini [7–11] % na podlagi končnih revidiranih letnih računovodskih izkazov za leto 2018; če navedena donosnost lastniškega kapitala ni dosežena za leto 2018, pa se obdobje konča 31. decembra 2019, na podlagi končnega poročila skrbnika za spremljanje glede zavez, ki veljajo za navedeno leto. Zaveze veljajo v obdobju prestrukturiranja, razen če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

3.2

4.   PRESTRUKTURIRANJE VESTJYSK BANK: KAPITALIZACIJA IN PONOVNO URAVNOTEŽENJE PORTFELJA POSOJIL

| 4.1 | Vestjysk Bank v obdobju prestrukturiranja ohranja kapital vsaj na ravni, ki je enaka višji od naslednjih dveh možnosti: (i) 2 % zneska skupne izpostavljenosti tveganju ali (ii) 325 milijonov DKK nad vsoto solventnostne potrebe in zahteve po skupnem blažilniku v skladu s pravom in predpisi, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vestjysk Bank v celotnem obdobju prestrukturiranja izpolnjuje naslednje zahteve glede likvidnosti:






  — | Vestjysk Bank vzdržuje količnik likvidnostnega kritja v višini najmanj 100 %, izmerjeno v skladu s pravom in predpisi, ki se uporabljajo; |
| --- | --- | --- |

4.2

—

Vestjysk Bank vzdržuje količnik likvidnostnega kritja v višini najmanj 100 %, izmerjeno v skladu s pravom in predpisi, ki se uporabljajo;

| — | Vestjysk Bank ohranja presežek likvidnostnega kritja v višini vsaj 50 % zahteve glede likvidnostnega kritja v skladu s pravom in predpisi, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

—

Vestjysk Bank ohranja presežek likvidnostnega kritja v višini vsaj 50 % zahteve glede likvidnostnega kritja v skladu s pravom in predpisi, ki se uporabljajo;

| — | Vestjysk Bank vzdržuje razmerje financiranja največ 1, izmerjeno v skladu s pravom in predpisi, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

—

Vestjysk Bank vzdržuje razmerje financiranja največ 1, izmerjeno v skladu s pravom in predpisi, ki se uporabljajo.

| 4.3 | Bilančna vsota Vestjysk Bank za leto 2017 ne preseže tiste iz leta 2016 in ne preseže 20 300 milijonov DKK v letu 2018 ter 21 000 milijonov DKK v letu 2019 (če je relevantno). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Vestjysk Bank v obdobju prestrukturiranja uravnoteži svoja posojila kot sledi:






  — | neto posojila, vključno z jamstvi v nepremičninskem sektorju, ne predstavljajo več kot 25 % skupnih neto posojil (posojila strankam), vključno z jamstvi v vsakem trenutku. |
| --- | --- | --- |

4.4

—

neto posojila, vključno z jamstvi v nepremičninskem sektorju, ne predstavljajo več kot 25 % skupnih neto posojil (posojila strankam), vključno z jamstvi v vsakem trenutku.

| 4.5 | Neto posojila, izmerjena kot povprečna neto posojila na leto v sektorju kmetijstva, lova, gozdarstva in ribištva na 31. december katerega koli leta ne smejo presegati njihovega deleža v skupnih neto posojilih na dan 31. december 2016 (tj. 20 % skupnih posojil strankam, kot je opredeljeno zgoraj), če in v kolikor so taka presežna neto posojila posledica posojil novim strankam ali povečanja takih posojil obstoječim strankam. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Vestjysk Bank ne zagotavlja novih posojil strankam zunaj glavne regije, razen če stranka zagotovi lastno financiranje v višini najmanj [35–45] % in je posojilo zavarovano. Vestjysk Bank ne zagotavlja novih posojil v zvezi s sredstvi zunaj Danske. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Velika izpostavljenost:
  Vestjysk Bank ne sme prevzeti nobene izpostavljenosti iz naslova kreditnega tveganja do novih strank, kadar kakršna koli taka izpostavljenost sama po sebi v danem trenutku pomeni več kot 10 % celotnega kapitala. |
| --- | --- |

4.7

Vestjysk Bank ne sme prevzeti nobene izpostavljenosti iz naslova kreditnega tveganja do novih strank, kadar kakršna koli taka izpostavljenost sama po sebi v danem trenutku pomeni več kot 10 % celotnega kapitala.

5.   UKREPI V ZVEZI Z RAVNANJEM IN KORPORATIVNO UPRAVLJANJE

| 5.1 | Prepoved prevzemov: Vestjysk Bank ne prevzame nikakršnega deleža v nobenem podjetju, niti v obliki sredstev, niti v obliki prenosa delnic. Prepoved prevzemov vključuje podjetja, ki imajo pravno obliko podjetja, in pakete sredstev, ki tvorijo dejavnost.






  (i) | Izjema: Vestjysk Bank lahko pridobi delež v podjetju, če:






  (a) | je nakupna cena, ki jo za pridobitev plača Vestjysk Bank, nižja od 0,01 % bilančne vsote (2) Vestjysk Bank na datum začetka veljavnosti (3), in |
| --- | --- | --- | --- |

5.1

(i)

Izjema: Vestjysk Bank lahko pridobi delež v podjetju, če:

(a)

je nakupna cena, ki jo za pridobitev plača Vestjysk Bank, nižja od 0,01 % bilančne vsote (2) Vestjysk Bank na datum začetka veljavnosti (3), in

| (b) | je skupna nakupna cena, ki jo Vestjysk Bank plača za vse take pridobitve od datuma začetka veljavnosti do konca obdobja prestrukturiranja, nižja od 0,025 % bilančne vsote Vestjysk Bank na datum začetka veljavnosti. |
| --- | --- |

(b)

je skupna nakupna cena, ki jo Vestjysk Bank plača za vse take pridobitve od datuma začetka veljavnosti do konca obdobja prestrukturiranja, nižja od 0,025 % bilančne vsote Vestjysk Bank na datum začetka veljavnosti.

| (c) | Pridobitev izhaja neposredno iz predhodno obstoječih (pred tem sklepom) pogodbenih obveznosti do tretjih oseb ali obveznosti, povezanih s predpisi, ali se zahteva na podlagi dokončne in obvezne odločitve javnega organa glede Vestjysk Bank. |
| --- | --- |

(c)

Pridobitev izhaja neposredno iz predhodno obstoječih (pred tem sklepom) pogodbenih obveznosti do tretjih oseb ali obveznosti, povezanih s predpisi, ali se zahteva na podlagi dokončne in obvezne odločitve javnega organa glede Vestjysk Bank.

| (ii) | Dejavnosti, za katere ne velja prepoved prevzemov: prepoved prevzemov ne zajema prevzemov (i), ki so del običajnega bančnega poslovanja pri upravljanju obstoječih terjatev do podjetij v težavah, vključno s pretvorbo obstoječega dolga v lastniške instrumente, ali (ii) kot del običajne dejavnosti zakladništva. |
| --- | --- |

(ii)

Dejavnosti, za katere ne velja prepoved prevzemov: prepoved prevzemov ne zajema prevzemov (i), ki so del običajnega bančnega poslovanja pri upravljanju obstoječih terjatev do podjetij v težavah, vključno s pretvorbo obstoječega dolga v lastniške instrumente, ali (ii) kot del običajne dejavnosti zakladništva.

| 5.2 | Oglaševanje: Vestjysk Bank odobritve ukrepov pomoči ali katerih koli drugih prednosti, ki izhajajo iz njih, ne sme uporabljati za namene oglaševanja. |
| --- | --- |

5.2

6.   PRESTRUKTURIRANJE OBVLADOVANJA TVEGANJ V VESTJYSK BANK

| 6.1 | Banka bo še naprej izboljševala in centralizirala obvladovanje tveganj glede svojih največjih strank z ustanovitvijo centraliziranega oddelka za poslovanje s podjetji. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Skupni znesek periodičnih stroškov poslovanja (osebje, podružnice, upravni in drugi stroški poslovanja) in amortizacije Vestjysk Bank ne presežejo [435–475] milijonov DKK v letu 2017, [420–460] milijonov DKK v letu 2018 in [405–445] milijonov DKK v letu 2019 (če je relevantno) (ti zneski se povišajo za vsak znesek, ki izhaja iz dodatnih zahtev, naloženih Vestjysk Bank na podlagi prava in predpisov, ki se uporabljajo, kar brez omejitev vključuje davek na izplačane plače (v danščini: lønsumsafgift)). |
| --- | --- |

6.2

7.   POPLAČILO DRŽAVE

| 7.1 | Vestjysk Bank v šestih mesecih od datuma začetka veljavnosti v celoti odplača svoje državne hibride po nominalni vrednosti, z vsemi obračunanimi obrestmi, v skladu s pravom in predpisi, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

7.1

8.   ZAVEZE GLEDE KREDITNE POLITIKE IN POLITIKE OBLIKOVANJA CEN

| 8.1 | Vestjysk Bank bo:






  8.1.1 | V letih 2017, 2018 in 2019 (če je relevantno) skrbniku za spremljanje predložila poročilo v obliki, kot je priložena temu sklepu, iz katerega izhaja porazdelitev donosnosti lastniškega kapitala poslovnih strank banke pred obdavčitvijo (kar zajema vsa MSP), za stranke iz sektorja poslovanja s prebivalstvom pa povprečne bruto prihodke s stopnjo kreditne kakovosti, kot je določeno v oddelku 8.1.6. |
| --- | --- | --- |

8.1

8.1.1

V letih 2017, 2018 in 2019 (če je relevantno) skrbniku za spremljanje predložila poročilo v obliki, kot je priložena temu sklepu, iz katerega izhaja porazdelitev donosnosti lastniškega kapitala poslovnih strank banke pred obdavčitvijo (kar zajema vsa MSP), za stranke iz sektorja poslovanja s prebivalstvom pa povprečne bruto prihodke s stopnjo kreditne kakovosti, kot je določeno v oddelku 8.1.6.

| 8.1.2 | V letu 2018 in, če je relevantno, v letu 2019 pripravila strategijo, kako se bo povečala donosnost razmerij banke s strankami. Ta strategija mora biti dovolj natančna, med drugim mora pojasniti ciljne segmente strank, predlagane ukrepe za povečanje prihodkov (vključno z možnostjo prekinitve nezadovoljivih razmerij s strankami). |
| --- | --- |

8.1.2

V letu 2018 in, če je relevantno, v letu 2019 pripravila strategijo, kako se bo povečala donosnost razmerij banke s strankami. Ta strategija mora biti dovolj natančna, med drugim mora pojasniti ciljne segmente strank, predlagane ukrepe za povečanje prihodkov (vključno z možnostjo prekinitve nezadovoljivih razmerij s strankami).

| 8.1.3 | V letu 2018 se pri vsakem novem posojilu (za novo posojilo se šteje vsak nov posel, ki ni povezan z obstoječo transakcijo) cena oblikuje z uporabo ustreznega internega orodja za oblikovanje cen, ali v primeru izpostavljenosti do prebivalstva z uporabo ustreznih notranjih smernic za oblikovanje cen in centraliziranega prikaza, da smernice za oblikovanje cen omogočajo povprečne bruto prihodke na stranko v višini vsaj [2 800–3 300] DKK glede na standardizirano vzorčno družino. Oblikovanje cen novih posojil za poslovne stranke se šteje za ustrezno, če novo posojilo prispeva k doseganju pozitivne donosnosti lastniškega kapitala na ravni stranke v višini vsaj [8–12] % pred obdavčitvijo v letu 2018. |
| --- | --- |

8.1.3

V letu 2018 se pri vsakem novem posojilu (za novo posojilo se šteje vsak nov posel, ki ni povezan z obstoječo transakcijo) cena oblikuje z uporabo ustreznega internega orodja za oblikovanje cen, ali v primeru izpostavljenosti do prebivalstva z uporabo ustreznih notranjih smernic za oblikovanje cen in centraliziranega prikaza, da smernice za oblikovanje cen omogočajo povprečne bruto prihodke na stranko v višini vsaj [2 800–3 300] DKK glede na standardizirano vzorčno družino. Oblikovanje cen novih posojil za poslovne stranke se šteje za ustrezno, če novo posojilo prispeva k doseganju pozitivne donosnosti lastniškega kapitala na ravni stranke v višini vsaj [8–12] % pred obdavčitvijo v letu 2018.

| 8.1.4 | Od leta 2019 dalje (če je relevantno) bo zagotovila da bo za vsako razmerje, sklenjeno s stranko (in ne samo za nova posojila), cena oblikovana v skladu z določbo 8.1.3 zgoraj, kolikor je to pravno mogoče. Če pozitivna donosnost lastniškega kapitala na ravni stranke v višini vsaj [8–12] % pred obdavčitvijo v zvezi s posameznimi poslovnimi razmerji, sklenjenimi s poslovnimi strankami, ki presegajo izpostavljenost v višini [2,2–2,7] milijona DKK v trenutku oblikovanja cene, ne bo izkazana, se bo povečalo število kreditnih map, ki bodo predložene upravnemu odboru v uradno odobritev z obrazloženim mnenjem.
  Če skupni znesek izjem vseh razmerij, sklenjenih s poslovnimi strankami, ne glede na njihovo velikost, ki ne dosegajo navedenega praga, v finančnem letu presega [2–3] % revidirane neto izpostavljenosti banke pri posojilih (ob koncu predhodnega finančnega leta), Vestjysk Bank, kolikor je to pravno mogoče, (i) glede poslovnih strank zagotovi zmanjšanje zneska neto izpostavljenosti pri posojilih do poslovnih strank, ki ne dosegajo navedenega praga, za [18–25] % v primerjavi s predhodnim finančnim letom in (ii) glede strank iz sektorja prebivalstva zagotovi povečanje povprečnih bruto prihodkov v višini [4–8] % s sedanje ravni [2 800–3 300] DKK na najmanj [2 800–3 300] DKK. |
| --- | --- |

8.1.4

Od leta 2019 dalje (če je relevantno) bo zagotovila da bo za vsako razmerje, sklenjeno s stranko (in ne samo za nova posojila), cena oblikovana v skladu z določbo 8.1.3 zgoraj, kolikor je to pravno mogoče. Če pozitivna donosnost lastniškega kapitala na ravni stranke v višini vsaj [8–12] % pred obdavčitvijo v zvezi s posameznimi poslovnimi razmerji, sklenjenimi s poslovnimi strankami, ki presegajo izpostavljenost v višini [2,2–2,7] milijona DKK v trenutku oblikovanja cene, ne bo izkazana, se bo povečalo število kreditnih map, ki bodo predložene upravnemu odboru v uradno odobritev z obrazloženim mnenjem.

Če skupni znesek izjem vseh razmerij, sklenjenih s poslovnimi strankami, ne glede na njihovo velikost, ki ne dosegajo navedenega praga, v finančnem letu presega [2–3] % revidirane neto izpostavljenosti banke pri posojilih (ob koncu predhodnega finančnega leta), Vestjysk Bank, kolikor je to pravno mogoče, (i) glede poslovnih strank zagotovi zmanjšanje zneska neto izpostavljenosti pri posojilih do poslovnih strank, ki ne dosegajo navedenega praga, za [18–25] % v primerjavi s predhodnim finančnim letom in (ii) glede strank iz sektorja prebivalstva zagotovi povečanje povprečnih bruto prihodkov v višini [4–8] % s sedanje ravni [2 800–3 300] DKK na najmanj [2 800–3 300] DKK.

| 8.1.5 | Za te izračune za poslovne stranke se bo za nova posojila vodila kreditna dokumentacija, v kateri bo navedena donosnost lastniškega kapitala na ravni stranke, izračunana pred sklenitvijo posla, za posamezno posojilo ali drugo aktualno izpostavljenost do ene stranke, vključno z neobrestnimi posli ali bančnimi transakcijami Za zgoraj navedena nova posojila se bo vodila kreditna dokumentacija, v kateri bo navedena ta donosnost lastniškega kapitala na ravni stranke, izračunana pred sklenitvijo posla, v trenutku sprejema odločitve o posojilu in za vsako naslednje finančno leto. |
| --- | --- |

8.1.5

Za te izračune za poslovne stranke se bo za nova posojila vodila kreditna dokumentacija, v kateri bo navedena donosnost lastniškega kapitala na ravni stranke, izračunana pred sklenitvijo posla, za posamezno posojilo ali drugo aktualno izpostavljenost do ene stranke, vključno z neobrestnimi posli ali bančnimi transakcijami Za zgoraj navedena nova posojila se bo vodila kreditna dokumentacija, v kateri bo navedena ta donosnost lastniškega kapitala na ravni stranke, izračunana pred sklenitvijo posla, v trenutku sprejema odločitve o posojilu in za vsako naslednje finančno leto.

| 8.1.6 | Kreditni posli, ki ne sodijo v ta režim politike oblikovanja cen: zadeve prestrukturiranja (kreditna kakovost (v danščini: udlånsbonitet) ravni 1 in 2c na podlagi splošnega sistema DFSA za razvrščanje strank), za katere je bil pripravljen načrt prestrukturiranja ali sanacije (v danščini: kredithandlingsplan), in vse transakcije denarnega trga. |
| --- | --- |

8.1.6

Kreditni posli, ki ne sodijo v ta režim politike oblikovanja cen: zadeve prestrukturiranja (kreditna kakovost (v danščini: udlånsbonitet) ravni 1 in 2c na podlagi splošnega sistema DFSA za razvrščanje strank), za katere je bil pripravljen načrt prestrukturiranja ali sanacije (v danščini: kredithandlingsplan), in vse transakcije denarnega trga.

9.   MEHANIZEM PRILAGAJANJA

| 9.1 | Če cilji, navedeni v oddelku 4.3 v danem letu niso doseženi zaradi nepredvidenih dogodkov zunaj nadzora banke in če razlika med dejanskimi rezultati in cilji presega 7 %, Danska Komisiji predloži predlog, ki vsebuje utemeljitev in popravne ukrepe za zagotovitev prihodnje skladnosti s cilji ali ustrezno nadomestilo, ali v katerem so predlagani alternativni ukrepi za doseganje istega namena začetnih ciljev, ki niso bili izpolnjeni. |
| --- | --- |

9.1

10.   POROČANJE

| 10.1 | Danska zagotovi stalno spremljanje popolnega in pravilnega izvajanja načrta prestrukturiranja in popolnega in pravilnega izvajanja vseh zavez iz teh pogojev izvajanja. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | Skrbnik za spremljanje vsakega pol leta do konca obdobja prestrukturiranja Komisiji poroča o napredku pri načrtu prestrukturiranja in zgoraj navedenih zavezah. Referenčna datuma za poletno poročanje sta 31. december in 30. junij. Vsako leto v obdobju prestrukturiranja se polletno poročilo pošlje v dveh mesecih od datumov poročanja. Končno poročilo za referenčni datum 31. december 2019 (če je relevantno) zajema celotno leto 2019. |
| --- | --- |

10.2

11.   SKRBNIK ZA SPREMLJANJE

| 11.1 | Danska imenuje skrbnika za spremljanje, katerega naloga je Komisiji poročati o tem, ali Danska in banka izpolnjujeta zaveze. |
| --- | --- |

11.1

| 11.2 | Skrbnik za spremljanje je neodvisen od banke in je ustrezno usposobljen za izvajanje svoje naloge, na primer investicijska banka, svetovalec ali revizor, in zanj ves čas izvajanja nalog ne sme veljati navzkrižje interesov. |
| --- | --- |

11.2

| 11.3 | Skrbnik prejme plačilo banke na način, ki ne posega v neodvisnost in učinkovito izpolnjevanje njegovih nalog. |
| --- | --- |

11.3

Imenovanje skrbnika za spremljanje

| 11.4 | Danska najpozneje štiri tedne po datumu začetka veljavnosti Komisiji v odobritev predloži seznam dveh ali več oseb, ki jih Danska predlaga za imenovanje kot skrbnika za spremljanje, pri čemer Danska navede svojo prednostno izbiro. Predlog vsebuje zadostne informacije, da lahko Komisija preveri, ali predlagani skrbnik izpolnjuje zahteve, navedene zgoraj, in zajema:






  (i) | vse pogoje predlaganega mandata z vsemi potrebnimi določbami, ki skrbniku omogočajo izpolnjevanje njegovih dolžnosti na podlagi zavez; |
| --- | --- | --- |

11.4

(i)

vse pogoje predlaganega mandata z vsemi potrebnimi določbami, ki skrbniku omogočajo izpolnjevanje njegovih dolžnosti na podlagi zavez;

| (ii) | opis delovnega načrta, iz katerega izhaja, kako namerava skrbnik za spremljanje izvajati svoje dodeljene naloge. |
| --- | --- |

(ii)

opis delovnega načrta, iz katerega izhaja, kako namerava skrbnik za spremljanje izvajati svoje dodeljene naloge.

| 11.5 | Komisija ima diskrecijsko pravico, da odobri ali zavrne predlagane skrbnike ter odobri predlagani mandat, pri čemer lahko izvede vse spremembe, ki se ji zdijo potrebne za izpolnjevanje obveznosti skrbnika. Če je odobreno le eno ime, Danska imenuje ali omogoči imenovanje zadevnega posameznika ali institucije kot skrbnika, v skladu z mandatom, ki ga odobri Komisija. Če je odobreno več kot eno ime, lahko Danska sama izbere, koga med odobrenimi imeni bo imenovala za skrbnika. Skrbnik se imenuje v enem tednu po odobritvi Komisije v skladu z mandatom, ki ga odobri Komisija. |
| --- | --- |

11.5

| 11.6 | Če so vsi predlagani skrbniki zavrnjeni, Danska v enem tednu od obvestila o zavrnitvi predloži imeni vsaj dveh dodatnih oseb ali institucij. |
| --- | --- |

11.6

| 11.7 | Če Komisija zavrne vse nadalje predlagane skrbnike, Komisija predlaga skrbnika, ki ga Danska imenuje ali omogoči njegovo imenovanje, v skladu z mandatom skrbnika, ki ga odobri Komisija. |
| --- | --- |

11.7

Dolžnosti in obveznosti skrbnika za spremljanje

| 11.8 | Skrbnik prevzame svoje točno določene naloge za zagotovitev izpolnjevanja zavez. Komisija lahko skrbniku na lastno pobudo ali na zahtevo skrbnika, Danske ali banke da morebitna navodila ali napotke za zagotovitev izpolnjevanja zavez. Banka in Danska skrbniku ne smeta dajati navodil. |
| --- | --- |

11.8

| 11.9 | Skrbnik za spremljanje:






  (i) | Komisiji predlaga podroben delovni načrt z opisom, kako namerava spremljati izpolnjevanje zavez. Poročilo se predloži najpozneje do 31. decembra 2017; |
| --- | --- | --- |

11.9

(i)

Komisiji predlaga podroben delovni načrt z opisom, kako namerava spremljati izpolnjevanje zavez. Poročilo se predloži najpozneje do 31. decembra 2017;

| (ii) | spremlja izpolnjevanje zavez s četrtletnimi poročili; |
| --- | --- |

(ii)

spremlja izpolnjevanje zavez s četrtletnimi poročili;

| (iii) | predlaga ukrepe, za katere meni, da so potrebni, da Danska in banka izpolnita zaveze. |
| --- | --- |

(iii)

predlaga ukrepe, za katere meni, da so potrebni, da Danska in banka izpolnita zaveze.

Dolžnosti in obveznosti Danske in banke

| 11.10 | Banka skrbniku za spremljanje zagotovi vso pomoč, sodelovanje, vodstveno in upravno podporo ter informacije, ki jih skrbnik za spremljanje razumno potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog, in poskrbi, da mu to zagotovijo tudi njeni svetovalci. |
| --- | --- |

11.10

Zamenjava, razrešitev in ponovno imenovanje skrbnika

| 11.11 | Če skrbnik preneha opravljati svoje naloge v okviru zavez ali iz kakršnega koli drugega dobrega razloga, vključno z izpostavljenostjo skrbnika navzkrižju interesov: |
| --- | --- |

11.11

| 11.12 | lahko Komisija po zaslišanju skrbnika za spremljanje zahteva, da Danska zamenja skrbnika; ali |
| --- | --- |

11.12

| 11.13 | Danska, s predhodnim soglasjem Komisije, zamenja skrbnika. |
| --- | --- |

11.13

| 11.14 | Če je skrbnik razrešen, se lahko od njega zahteva, da svojo funkcijo opravlja do imenovanja novega skrbnika, ki mu mora v celoti predati vse pomembne informacije. Novi skrbnik za spremljanje se imenuje v skladu s postopkom iz oddelkov 11.4–11.7. |
| --- | --- |

11.14

| 11.15 | Razen v primeru razrešitve skrbnik preneha opravljati svoje naloge šele takrat, ko ga Komisija razreši opravljanja dolžnosti, potem ko so bile izpolnjene vse zaveze, za katere je bil skrbnik zadolžen. Vendar pa lahko Komisija kadar koli zahteva ponovno imenovanje skrbnika, če se naknadno ugotovi, da ustrezni ukrepi niso bili v celoti in pravilno izvedeni. |
| --- | --- |

11.15

---

(1)  Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9).

(2)  Pojasnilo: za namen te zaveze je bilančna vsota enaka skupnim sredstvom Vestjysk Bank.

(3)  Pojasnilo: če Komisija odobri odpravo prepovedi prevzemov, se bilančna vsota Vestjysk Bank na datum začetka veljavnosti zavez izračuna tako, da se vključijo tudi sredstva pridobljenih subjektov ali pridobljena sredstva na dan pridobitve.

---