# Euroopa Liidu L 304/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 304 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik21. november 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 304

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik21. november 2017

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/2152, 15. november 2017, millega muudetakse otsust nr 189/2014/EL, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe'il, Prantsuse Guajaanas, Martinique'il ja Réunionis toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/2152, 15. november 2017, millega muudetakse otsust nr 189/2014/EL, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe'il, Prantsuse Guajaanas, Martinique'il ja Réunionis toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2017/2153, 20. november 2017, millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 3 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/2154, 22. september 2017, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 kaudset kliirimiskorda käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/2155, 22. september 2017, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 149/2013 seoses kaudset kliirimiskorda käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2156, 7. november 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Kiełbasa piaszczańska (KGT)) | 20 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2157, 16. november 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 211/2012 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 21 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/2158, 20. november 2017, millega kehtestatakse riskivähendusmeetmed ja võrdlusväärtused akrüülamiidisisalduse vähendamiseks toidus (
  1
  ) | 24 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2159, 20. november 2017, millega muudetakse määruse (EL) nr 255/2010 teatavaid viiteid Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni sätetele (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2160, 20. november 2017, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 teatavaid viiteid Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni sätetele (
  1
  ) | 47 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/2161, 20. november 2017, millega muudetakse otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) | 48 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/2162, 20. november 2017, millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya) | 50 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/2163, 20. november 2017, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 51 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2164, 17. november 2017, milles käsitletakse vabatahtliku kava RTRS EU RED tunnustamist vastavuse tõendamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele | 53 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2165, 17. november 2017, millega kiidetakse heaks programm sigade Aafrika katku tõrjeks uluksigadel Tšehhi Vabariigi teatavates piirkondades
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 7536 all)

   (
  1
  ) | 55 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2166, 17. november 2017, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 7540 all)

   (
  1
  ) | 57 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2017/2153, 20. november 2017, millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

3

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/2154, 22. september 2017, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 kaudset kliirimiskorda käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (
  1
  )

1

6

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/2155, 22. september 2017, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 149/2013 seoses kaudset kliirimiskorda käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (
  1
  )

1

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2156, 7. november 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Kiełbasa piaszczańska (KGT))

20

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2157, 16. november 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 211/2012 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

21

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/2158, 20. november 2017, millega kehtestatakse riskivähendusmeetmed ja võrdlusväärtused akrüülamiidisisalduse vähendamiseks toidus (
  1
  )

1

24

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2159, 20. november 2017, millega muudetakse määruse (EL) nr 255/2010 teatavaid viiteid Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni sätetele (
  1
  )

1

45

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2160, 20. november 2017, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 teatavaid viiteid Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni sätetele (
  1
  )

1

47

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/2161, 20. november 2017, millega muudetakse otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine)

48

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/2162, 20. november 2017, millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya)

50

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/2163, 20. november 2017, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

51

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2164, 17. november 2017, milles käsitletakse vabatahtliku kava RTRS EU RED tunnustamist vastavuse tõendamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele

53

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2165, 17. november 2017, millega kiidetakse heaks programm sigade Aafrika katku tõrjeks uluksigadel Tšehhi Vabariigi teatavates piirkondades
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 7536 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 7536 all)

1

55

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2166, 17. november 2017, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 7540 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 7540 all)

1

57

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 26. jaanuari 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2017/141 (millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud) parandus ( ELT L 22, 27.1.2017 ) | 69 |
| | * | Komisjoni 6. aprilli 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2017/659 (millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/141, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud) parandus ( ELT L 94, 7.4.2017 ) | 69 |

Parandused

*

Komisjoni 26. jaanuari 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2017/141 (millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud) parandus ( ELT L 22, 27.1.2017 )

( ELT L 22, 27.1.2017 )

69

*

Komisjoni 6. aprilli 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2017/659 (millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/141, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud) parandus ( ELT L 94, 7.4.2017 )

( ELT L 94, 7.4.2017 )

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/2152,

15. november 2017,

millega muudetakse otsust nr 189/2014/EL, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe'il, Prantsuse Guajaanas, Martinique'il ja Réunionis toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 349,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsuse nr 189/2014/EL (2) artikli 1 kohaselt lubatakse Prantsusmaal pikendada oma mandriosas Guadeloupe'il, Prantsuse Guajaanas, Martinique'il ja Réunionil toodetud traditsioonilise rummi suhtes direktiivi 92/84/EMÜ (3) artiklis 3 alkoholile ettenähtud aktsiisi täismäärast väiksemat aktsiisimäära ja Prantsusmaa riigisiseste õigusaktide kohaselt nimetatud traditsioonilisele rummile kohaldatava maksu „cotisation sur les boissons alcooliques“ (VSS) täismäärast väiksemat määra. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsuse nr 189/2014/EL (2) artikli 1 kohaselt lubatakse Prantsusmaal pikendada oma mandriosas Guadeloupe'il, Prantsuse Guajaanas, Martinique'il ja Réunionil toodetud traditsioonilise rummi suhtes direktiivi 92/84/EMÜ (3) artiklis 3 alkoholile ettenähtud aktsiisi täismäärast väiksemat aktsiisimäära ja Prantsusmaa riigisiseste õigusaktide kohaselt nimetatud traditsioonilisele rummile kohaldatava maksu „cotisation sur les boissons alcooliques“ (VSS) täismäärast väiksemat määra.

| (2) | Otsuse 189/2014/EL artikli 3 lõike 1 kohaselt on selle traditsioonilise rummi vähendatud aktsiisimäär ja VSSi määr piiratud aastakvoodiga, mille suurus on 120 000 absoluutse alkoholi hektoliitrit. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 189/2014/EL artikli 3 lõike 1 kohaselt on selle traditsioonilise rummi vähendatud aktsiisimäär ja VSSi määr piiratud aastakvoodiga, mille suurus on 120 000 absoluutse alkoholi hektoliitrit.

| (3) | 22. septembril 2016 palusid Prantsuse ametiasutused komisjonil esitada tehnilise kohandamise kava, milles suurendatakse aastakvooti 120 000 absoluutse alkoholi hektoliitrilt 144 000 absoluutse alkoholi hektoliitrini. Taotlusele lisati aruanne seda taotlust põhjendava teabega. Traditsioonilise rummi tootjatel ei olnud 2016. aastal piisavat juurdepääsu Mandri-Prantsusmaa turule. Prognoositud kasvumäärad eeldavad 144 400 absoluutse alkoholi hektoliitri suurust aastakvooti ja see kogus saadi täis 2016. aasta lõpus. Seega tuleks 120 000 absoluutse alkoholi hektoliitri suurust aastakvooti suurendada 144 000 absoluutse alkoholi hektoliitrini. |
| --- | --- |

(3)

22. septembril 2016 palusid Prantsuse ametiasutused komisjonil esitada tehnilise kohandamise kava, milles suurendatakse aastakvooti 120 000 absoluutse alkoholi hektoliitrilt 144 000 absoluutse alkoholi hektoliitrini. Taotlusele lisati aruanne seda taotlust põhjendava teabega. Traditsioonilise rummi tootjatel ei olnud 2016. aastal piisavat juurdepääsu Mandri-Prantsusmaa turule. Prognoositud kasvumäärad eeldavad 144 400 absoluutse alkoholi hektoliitri suurust aastakvooti ja see kogus saadi täis 2016. aasta lõpus. Seega tuleks 120 000 absoluutse alkoholi hektoliitri suurust aastakvooti suurendada 144 000 absoluutse alkoholi hektoliitrini.

| (4) | Otsusega nr 189/2014/EL lubatud meetmetega seoses analüüsitakse süsteemi ja süsteem tervikuna vaadatakse põhjalikult üle. Selles analüüsis võetakse arvesse otsuse nr 189/2014/EL artiklis 4 ettenähtud Prantsusmaa esitatavat aruannet. |
| --- | --- |

(4)

Otsusega nr 189/2014/EL lubatud meetmetega seoses analüüsitakse süsteemi ja süsteem tervikuna vaadatakse põhjalikult üle. Selles analüüsis võetakse arvesse otsuse nr 189/2014/EL artiklis 4 ettenähtud Prantsusmaa esitatavat aruannet.

| (5) | 2016. aasta kvoot 120 000 absoluutse alkoholi hektoliitrile kasutati ära enne 2016. aasta lõppu. Ilma kvoodi tagasiulatuva suurendamiseta alates 1. jaanuarist 2016 tekitatakse traditsioonilise rummi tootjatele olulist jatõenäoliselt parandamatut kahju. Traditsioonilise rummi tootjate ja nende Prantsusmaa turustajate vahelisi suhteid reguleerivad aastaks sõlmitud lepingud, millega nähakse ette kohustused, mis hõlmavad müüdavaid koguseid, ostuhindu ning võimalikke allahindlusi ja reklaamimeetmeid. Kvoodi ammendumine tõi kaasa maksukohustuse tagantjärele suurenemise seoses kvooti ületavate kogustega, seejuures ei ole traditsioonilise rummi tootjatel võimalik aasta alguses, kui lepingud sõlmitakse, näha ette kvoodi ületamise tõenäosust või ulatust. Ilma kvoodi tagasiulatuva suurendamiseta kannavad traditsioonilise rummi tootjad olulist kahju seoses kvooti ületavate kogustega. Seega tuleks lubada kvoodi tagasiulatuvat suurendamist alates 1. jaanuarist 2016. |
| --- | --- |

(5)

2016. aasta kvoot 120 000 absoluutse alkoholi hektoliitrile kasutati ära enne 2016. aasta lõppu. Ilma kvoodi tagasiulatuva suurendamiseta alates 1. jaanuarist 2016 tekitatakse traditsioonilise rummi tootjatele olulist jatõenäoliselt parandamatut kahju. Traditsioonilise rummi tootjate ja nende Prantsusmaa turustajate vahelisi suhteid reguleerivad aastaks sõlmitud lepingud, millega nähakse ette kohustused, mis hõlmavad müüdavaid koguseid, ostuhindu ning võimalikke allahindlusi ja reklaamimeetmeid. Kvoodi ammendumine tõi kaasa maksukohustuse tagantjärele suurenemise seoses kvooti ületavate kogustega, seejuures ei ole traditsioonilise rummi tootjatel võimalik aasta alguses, kui lepingud sõlmitakse, näha ette kvoodi ületamise tõenäosust või ulatust. Ilma kvoodi tagasiulatuva suurendamiseta kannavad traditsioonilise rummi tootjad olulist kahju seoses kvooti ületavate kogustega. Seega tuleks lubada kvoodi tagasiulatuvat suurendamist alates 1. jaanuarist 2016.

| (6) | Otsuse nr 189/2014/EL teisi parameetreid ei muudeta ja 2016. aastal valminud komisjoni talituste tehtud majandusanalüüs kinnitas, et Guadeloupe'il, Prantsuse Guajaanas, Martinique'il ja Réunionis toodetud traditsioonilise rummi import moodustab vaid väikese osa Prantsusmaa üldisest alkoholitarbimisest. Seetõttu ei kaasne vähendatud aktsiisimäära kohaldamisega konkurentsi moonutamist Prantsusmaa rummiturul ega seega ka ühisel turul. |
| --- | --- |

(6)

Otsuse nr 189/2014/EL teisi parameetreid ei muudeta ja 2016. aastal valminud komisjoni talituste tehtud majandusanalüüs kinnitas, et Guadeloupe'il, Prantsuse Guajaanas, Martinique'il ja Réunionis toodetud traditsioonilise rummi import moodustab vaid väikese osa Prantsusmaa üldisest alkoholitarbimisest. Seetõttu ei kaasne vähendatud aktsiisimäära kohaldamisega konkurentsi moonutamist Prantsusmaa rummiturul ega seega ka ühisel turul.

| (7) | Käesolev otsus ei piira aluslepingu artiklite 107 ja 108 võimalikku kohaldamist. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus ei piira aluslepingu artiklite 107 ja 108 võimalikku kohaldamist.

| (8) | Otsust nr 189/2014/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Otsust nr 189/2014/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust nr 189/2014/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Artiklis 2 osutatud rummi suhtes kohaldatav artiklis 1 osutatud vähendatud aktsiisimäär ja vähendatud VSS on piiratud järgmisega:






  a) | 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2015 on aastakvoot 120 000 absoluutse alkoholi hektoliitrit ning |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Artiklis 2 osutatud rummi suhtes kohaldatav artiklis 1 osutatud vähendatud aktsiisimäär ja vähendatud VSS on piiratud järgmisega:

a)

1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2015 on aastakvoot 120 000 absoluutse alkoholi hektoliitrit ning

| b) | 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2020 on aastakvoot 144 000 absoluutse alkoholi hektoliitrit.“ |
| --- | --- |

b)

1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2020 on aastakvoot 144 000 absoluutse alkoholi hektoliitrit.“

| 2) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5
  Käesolevat otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020, välja arvatud






  a) | artikkel 1, artikli 3 lõike 1 punkt a ja artikli 3 lõige 2, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2012, ning |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Käesolevat otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020, välja arvatud

a)

artikkel 1, artikli 3 lõike 1 punkt a ja artikli 3 lõige 2, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2012, ning

| b) | artikli 3 lõike 1 punkt b, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2016.“ |
| --- | --- |

b)

artikli 3 lõike 1 punkt b, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2016.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. november 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

J. AAB

---

(1)  
  24. oktoobri 2017. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 20. veebruari 2014. aasta otsus nr 189/2014/EL, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe'il, Prantsuse Guajaanas, Martinique'il ja Réunionil toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/659/EÜ (ELT L 59, 28.2.2014, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäärade ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 29).

3

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/3

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2153,

20. november 2017,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 17. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 17. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 269/2014.

| (2) | Pärast seda, kui Venemaa Föderatsioon korraldas 10. septembril 2017 ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linnas kubernerivalimised, on nõukogu seisukohal, et määruse (EL) nr 269/2014 I lisas esitatud selliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, tuleks lisada üks isik. |
| --- | --- |

(2)

Pärast seda, kui Venemaa Föderatsioon korraldas 10. septembril 2017 ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linnas kubernerivalimised, on nõukogu seisukohal, et määruse (EL) nr 269/2014 I lisas esitatud selliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, tuleks lisada üks isik.

| (3) | Määruse (EL) nr 269/2014 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 269/2014 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas nimetatud isik kantakse määruse (EL) nr 269/2014 I lisas esitatud loetellu.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. november 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

M. REPS

---

(1)  
  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

1

---

LISA

Artiklis 1 osutatud isikute loetelu

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „161. | Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV
  (Дмитрий Владимирович Овсянников) | Sünniaeg: 21.2.1977
  Sünnikoht: Omsk, NSVL | „Sevastopoli kuberner“
  Ovsyannikov valiti „Sevastopoli kuberneriks“ ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linnas 10. septembril 2017 toimunud valimistel, mille korraldajaks oli Venemaa Föderatsioon.
  President Putin nimetas ta 28. juulil 2016„Sevastopoli kuberneri“ kohusetäitjaks. Selles ametis töötas ta selle nimel, et integreerida ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaar tõhusamalt Venemaa Föderatsiooni ning on seega vastutav sellise tegevuse või poliitika aktiivse toetamise või elluviimise eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.
  2017. aastal ja ebaseadusliku „Krimmi referendumi“ aastapäeval tegi ta üldsusele suunatud avaldusi, milles toetas Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikku annekteerimist. Ta avaldas ta austust nn enesekaitseüksuste veteranidele, kes hõlbustasid Vene vägede liikumist Krimmi poolsaarel enne selle ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa Föderatsiooni poolt, ning kutsus üles muutma Sevastopol Vene Föderatsiooni lõunaosa pealinnaks. | 21.11.2017“ |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjused

Loetellu kandmise kuupäev

„161.

Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV

(Дмитрий Владимирович Овсянников)

Sünniaeg: 21.2.1977

Sünnikoht: Omsk, NSVL

„Sevastopoli kuberner“

Ovsyannikov valiti „Sevastopoli kuberneriks“ ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linnas 10. septembril 2017 toimunud valimistel, mille korraldajaks oli Venemaa Föderatsioon.

President Putin nimetas ta 28. juulil 2016„Sevastopoli kuberneri“ kohusetäitjaks. Selles ametis töötas ta selle nimel, et integreerida ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaar tõhusamalt Venemaa Föderatsiooni ning on seega vastutav sellise tegevuse või poliitika aktiivse toetamise või elluviimise eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

2017. aastal ja ebaseadusliku „Krimmi referendumi“ aastapäeval tegi ta üldsusele suunatud avaldusi, milles toetas Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikku annekteerimist. Ta avaldas ta austust nn enesekaitseüksuste veteranidele, kes hõlbustasid Vene vägede liikumist Krimmi poolsaarel enne selle ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa Föderatsiooni poolt, ning kutsus üles muutma Sevastopol Vene Föderatsiooni lõunaosa pealinnaks.

21.11.2017“

---

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/6

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/2154,

22. september 2017,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 kaudset kliirimiskorda käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kaudne kliirimiskord ei tohiks tekitada kesksetele vastaspooltele, kliirivatele liikmetele, klientidele, kaudsetele klientidele ega muude tasandite kaudsetele klientidele täiendavat vastaspoole riski ning kaudsete klientide varad ja positsioonid peaksid olema asjakohaselt kaitstud. Seepärast on oluline, et mis tahes liiki kaudne kliirimiskord vastaks turvalisuse tagamise miinimumtingimustele. Selleks peaks kaudse kliirimiskorraga hõlmatud isikutel olema spetsiifilised kohustused ja kaudne kliirimiskord peaks olema lubatud ainult juhul, kui see vastab käesolevas määruses kindlaks määratud tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Kaudne kliirimiskord ei tohiks tekitada kesksetele vastaspooltele, kliirivatele liikmetele, klientidele, kaudsetele klientidele ega muude tasandite kaudsetele klientidele täiendavat vastaspoole riski ning kaudsete klientide varad ja positsioonid peaksid olema asjakohaselt kaitstud. Seepärast on oluline, et mis tahes liiki kaudne kliirimiskord vastaks turvalisuse tagamise miinimumtingimustele. Selleks peaks kaudse kliirimiskorraga hõlmatud isikutel olema spetsiifilised kohustused ja kaudne kliirimiskord peaks olema lubatud ainult juhul, kui see vastab käesolevas määruses kindlaks määratud tingimustele.

| (2) | Kuna selle vastaspoole varadel ja positsioonidel, kellele kaudse kliirimise teenuseid osutatakse, peaks olema kaitse, mille toime on samaväärne Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (2) artiklites 39 ja 48 osutatud kaitse toimega, on käesoleva määruse seisukohast äärmiselt olulised erinevad kaudsete klientide mõisted ja need tuleks selles määruses määratleda. |
| --- | --- |

(2)

Kuna selle vastaspoole varadel ja positsioonidel, kellele kaudse kliirimise teenuseid osutatakse, peaks olema kaitse, mille toime on samaväärne Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (2) artiklites 39 ja 48 osutatud kaitse toimega, on käesoleva määruse seisukohast äärmiselt olulised erinevad kaudsete klientide mõisted ja need tuleks selles määruses määratleda.

| (3) | Arvestades, et kliirivaid liikmeid tuleks käsitada osalistena Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/26/EÜ (3) tähenduses, ning et tagada kaudsetele klientidele kaitse, mis on samaväärne määrusega (EL) nr 648/2012 klientidele tagatud kaitsega, peaksid kaudse kliirimise teenuseid osutavad kliendid olema krediidiasutused, investeerimisühingud või nendega samaväärsed kolmandate riikide krediidiasutused või investeerimisühingud. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades, et kliirivaid liikmeid tuleks käsitada osalistena Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/26/EÜ (3) tähenduses, ning et tagada kaudsetele klientidele kaitse, mis on samaväärne määrusega (EL) nr 648/2012 klientidele tagatud kaitsega, peaksid kaudse kliirimise teenuseid osutavad kliendid olema krediidiasutused, investeerimisühingud või nendega samaväärsed kolmandate riikide krediidiasutused või investeerimisühingud.

| (4) | Kuna keskse vastaspoole ja eri kaudsete klientide tasandite vahel on rohkem vahendamist, on vaja uusi operatiivseid samme ja lisakontosid ning keerukamaid tehnoloogilisi lahendusi ja töötlemisvooge. Kaudne kliirimiskord on seepärast keerukam kui klientide kliirimise kord. Kuna vahendamist on rohkem, peaks kehtestama nõude, et kaudse kliirimiskorra puhul peaks olemas olema alternatiivne ja toimimise seisukohast lihtsam kontostruktuuride valik kui klientide kliirimise korra puhul. |
| --- | --- |

(4)

Kuna keskse vastaspoole ja eri kaudsete klientide tasandite vahel on rohkem vahendamist, on vaja uusi operatiivseid samme ja lisakontosid ning keerukamaid tehnoloogilisi lahendusi ja töötlemisvooge. Kaudne kliirimiskord on seepärast keerukam kui klientide kliirimise kord. Kuna vahendamist on rohkem, peaks kehtestama nõude, et kaudse kliirimiskorra puhul peaks olemas olema alternatiivne ja toimimise seisukohast lihtsam kontostruktuuride valik kui klientide kliirimise korra puhul.

| (5) | Klientide kliirimise kord eeldab individuaalselt lahus hoitud kontode pakkumist. Kaudse kliirimiskorra puhul peaks olema kohustuslik pakkuda peale tasaarvestamist võimaldavate kaudsete esindajakontode ainult bruto kaudse esindajakonto struktuuri koos mehhanismiga nõutud lisatagatise ülekandmiseks, ja kui nii on kokku lepitud, nõutud lisatagatist ületava tagatise ülekandmiseks kaudselt kliendilt keskse vastaspooleni, lubamata eri kaudsete klientide positsioonide tasaarvestamist samal bruto kaudsel esindajakontol. See mehhanism võimaldabsamaväärselt sellega, kuidas seda võimaldavad individuaalselt lahus hoitud kontod, teha kindlaks ühelt poolt teatava kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavad tagatised ja positsioonid ning teiselt poolt kliendi või muude kaudsete klientide nimel ja arvel hoitavad tagatised ja positsioonid. |
| --- | --- |

(5)

Klientide kliirimise kord eeldab individuaalselt lahus hoitud kontode pakkumist. Kaudse kliirimiskorra puhul peaks olema kohustuslik pakkuda peale tasaarvestamist võimaldavate kaudsete esindajakontode ainult bruto kaudse esindajakonto struktuuri koos mehhanismiga nõutud lisatagatise ülekandmiseks, ja kui nii on kokku lepitud, nõutud lisatagatist ületava tagatise ülekandmiseks kaudselt kliendilt keskse vastaspooleni, lubamata eri kaudsete klientide positsioonide tasaarvestamist samal bruto kaudsel esindajakontol. See mehhanism võimaldabsamaväärselt sellega, kuidas seda võimaldavad individuaalselt lahus hoitud kontod, teha kindlaks ühelt poolt teatava kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavad tagatised ja positsioonid ning teiselt poolt kliendi või muude kaudsete klientide nimel ja arvel hoitavad tagatised ja positsioonid.

| (6) | Kuigi kaudse kliirimiskorra puhul bruto esindajakontol hoitavaid varasid ja positsioone võivad muu kaudse kliendi kahjumid ikka mõjutada, sest need varad ja positsioonid on ühel kontol, aitab võimalikku kahjumit minimeerida nende varade ja positsioonide kindlakstegemise kiirus juhul, kui need on vaja pärast kohustuste täitmata jätmist likvideerida. |
| --- | --- |

(6)

Kuigi kaudse kliirimiskorra puhul bruto esindajakontol hoitavaid varasid ja positsioone võivad muu kaudse kliendi kahjumid ikka mõjutada, sest need varad ja positsioonid on ühel kontol, aitab võimalikku kahjumit minimeerida nende varade ja positsioonide kindlakstegemise kiirus juhul, kui need on vaja pärast kohustuste täitmata jätmist likvideerida.

| (7) | Tänu sellele mehhanismile on ühtlasi võimalik palju lihtsam kontostruktuur, mis vähendab kulusid ja keerukust võrreldes individuaalselt lahus hoitud kontodega, võimaldab eristada eri kaudsete klientide tagatisi ja positsioone ning tagab seega kaitsetaseme, mis on samaväärne individuaalselt lahus hoitud konto pakutava kaitsetasemega. Nõue pakkuda bruto kaudseid esindajakontosid ei tohiks aga välistada võimalust pakkuda kaudsetele klientidele kliirimiskorra raames, mis hõlmab keskset vastaspoolt, kliirivat liiget, klienti ja üht kaudsete klientide tasandit, individuaalselt lahus hoitud kaudseid kontosid. |
| --- | --- |

(7)

Tänu sellele mehhanismile on ühtlasi võimalik palju lihtsam kontostruktuur, mis vähendab kulusid ja keerukust võrreldes individuaalselt lahus hoitud kontodega, võimaldab eristada eri kaudsete klientide tagatisi ja positsioone ning tagab seega kaitsetaseme, mis on samaväärne individuaalselt lahus hoitud konto pakutava kaitsetasemega. Nõue pakkuda bruto kaudseid esindajakontosid ei tohiks aga välistada võimalust pakkuda kaudsetele klientidele kliirimiskorra raames, mis hõlmab keskset vastaspoolt, kliirivat liiget, klienti ja üht kaudsete klientide tasandit, individuaalselt lahus hoitud kaudseid kontosid.

| (8) | Selleks et lihtsustada juurdepääsu kesksele kliirimisele, ratsionaliseerides kliirimisteenuseid ning lihtsustades kliirivate liikmete, klientide ja kaudsete klientide ärisuhteid, osutavad mõned grupid kliirimisteenuseid, kasutades kaht sama grupi üksust, kes on nende teenuste osutamisel vahendajaks. Kliendi grupp kasutab samal põhjusel mõnikord üht üksust, et tegeleda otse kliiriva liikmega, ja teist üksust, et tegeleda otse kaudse kliendiga, ja seda tavaliselt seetõttu, et teine üksus tegutseb kaudse kliendi jurisdiktsioonis. Kliirimisteenused on sellisel juhul grupi mitmesuguste majandustegevuste lõikes ratsionaliseeritud ning kliirivate liikmete, klientide ja kaudsete klientide ärisuhted on samuti lihtsamad. Sellist liiki kord peaks olema lubatud, eeldusel et see vastab konkreetsetele tingimustele, mis tagavad, et vastaspoole risk ei suurene ja et kaudsel kliirimisel pakutakse asjakohast kaitset. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et lihtsustada juurdepääsu kesksele kliirimisele, ratsionaliseerides kliirimisteenuseid ning lihtsustades kliirivate liikmete, klientide ja kaudsete klientide ärisuhteid, osutavad mõned grupid kliirimisteenuseid, kasutades kaht sama grupi üksust, kes on nende teenuste osutamisel vahendajaks. Kliendi grupp kasutab samal põhjusel mõnikord üht üksust, et tegeleda otse kliiriva liikmega, ja teist üksust, et tegeleda otse kaudse kliendiga, ja seda tavaliselt seetõttu, et teine üksus tegutseb kaudse kliendi jurisdiktsioonis. Kliirimisteenused on sellisel juhul grupi mitmesuguste majandustegevuste lõikes ratsionaliseeritud ning kliirivate liikmete, klientide ja kaudsete klientide ärisuhted on samuti lihtsamad. Sellist liiki kord peaks olema lubatud, eeldusel et see vastab konkreetsetele tingimustele, mis tagavad, et vastaspoole risk ei suurene ja et kaudsel kliirimisel pakutakse asjakohast kaitset.

| (9) | Kaudse kliirimise ahelates, mis ei hõlma ainult keskset vastaspoolt, kliirivat liiget, klienti ja üht kaudsete klientide tasandit, võivad individuaalselt lahus hoitud kontode kasutamisega kaasneda ootamatud tehnilised raskused, sest tegeleda tuleks võimaliku kohustuste täitmata jätmisega ühe või mitme ahelasse kuuluva vastaspoole poolt ning paljude individuaalselt lahus hoitud kontodega. Pikemates ahelates individuaalselt lahus hoitud kontode pakkumine võib eksitada vastaspooli, kes soovivad kaitsetaset, mida individuaalselt lahus hoitud kontod tavaliselt pakuvad, sest mõningates pikemates ahelates ei pruugi olla võimalik sellist kaitsetaset saavutada. Sellisest valest oletusest tulenevate riskide vältimiseks peaks pikemates kaudse kliirimise ahelates olema lubatud kasutada üksnes lahus hoitud esindajakontosid, tingimusel et kliirimisel sellist korda kasutavad vastaspooled on segregatsiooni tasemest ja seda liiki kontodega seotud riskidest täielikult teadlikud. |
| --- | --- |

(9)

Kaudse kliirimise ahelates, mis ei hõlma ainult keskset vastaspoolt, kliirivat liiget, klienti ja üht kaudsete klientide tasandit, võivad individuaalselt lahus hoitud kontode kasutamisega kaasneda ootamatud tehnilised raskused, sest tegeleda tuleks võimaliku kohustuste täitmata jätmisega ühe või mitme ahelasse kuuluva vastaspoole poolt ning paljude individuaalselt lahus hoitud kontodega. Pikemates ahelates individuaalselt lahus hoitud kontode pakkumine võib eksitada vastaspooli, kes soovivad kaitsetaset, mida individuaalselt lahus hoitud kontod tavaliselt pakuvad, sest mõningates pikemates ahelates ei pruugi olla võimalik sellist kaitsetaset saavutada. Sellisest valest oletusest tulenevate riskide vältimiseks peaks pikemates kaudse kliirimise ahelates olema lubatud kasutada üksnes lahus hoitud esindajakontosid, tingimusel et kliirimisel sellist korda kasutavad vastaspooled on segregatsiooni tasemest ja seda liiki kontodega seotud riskidest täielikult teadlikud.

| (10) | Selleks et tagada, et bruto kaudse esindajakonto struktuuri piires nõutud lisatagatise summa on sama mis summa, mida oleks nõutud individuaalselt lahus hoitud kaudse kliirimise konto kasutamise korral, peaks keskne vastaspool saama teavet kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavate positsioonide kohta, et arvutada kaudse kliendi asjaomane lisatagatise nõue kaudsete klientide kaupa. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada, et bruto kaudse esindajakonto struktuuri piires nõutud lisatagatise summa on sama mis summa, mida oleks nõutud individuaalselt lahus hoitud kaudse kliirimise konto kasutamise korral, peaks keskne vastaspool saama teavet kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavate positsioonide kohta, et arvutada kaudse kliendi asjaomane lisatagatise nõue kaudsete klientide kaupa.

| (11) | Selleks et tagada samaväärsus klientide kliirimisega, peaksid kliirival liikmel olema menetlused, et hõlbustada kaudsete klientide positsioonide ülekandmist teisele kliendile olukorras, kui kaudse kliirimise teenuseid osutav klient on muutunud maksevõimetuks. Samal põhjusel peaksid kliirival liikmel olema ka menetlused kaudsete klientide varade ja positsioonide likvideerimiseks ja likvideerimisjaotise tagastamiseks teada olevatele kaudsetele klientidele. Kui likvideerimisjaotist ei ole mingil põhjusel võimalik asjaomastele kaudsetele klientidele otse tagastada, tuleks see tagastada kohustused täitmata jätnud kliendile tema kaudsete klientide nimel ja arvel. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada samaväärsus klientide kliirimisega, peaksid kliirival liikmel olema menetlused, et hõlbustada kaudsete klientide positsioonide ülekandmist teisele kliendile olukorras, kui kaudse kliirimise teenuseid osutav klient on muutunud maksevõimetuks. Samal põhjusel peaksid kliirival liikmel olema ka menetlused kaudsete klientide varade ja positsioonide likvideerimiseks ja likvideerimisjaotise tagastamiseks teada olevatele kaudsetele klientidele. Kui likvideerimisjaotist ei ole mingil põhjusel võimalik asjaomastele kaudsetele klientidele otse tagastada, tuleks see tagastada kohustused täitmata jätnud kliendile tema kaudsete klientide nimel ja arvel.

| (12) | Tuleks kehtestada menetlused, mis võimaldavad juhul, kui klient jätab oma kohustused täitmata, teada saada kaudsete klientide isikuandmed ning teha kliirival liikmel kindlaks, milline kaudne klient on varade ja positsioonide omanik. |
| --- | --- |

(12)

Tuleks kehtestada menetlused, mis võimaldavad juhul, kui klient jätab oma kohustused täitmata, teada saada kaudsete klientide isikuandmed ning teha kliirival liikmel kindlaks, milline kaudne klient on varade ja positsioonide omanik.

| (13) | Kaudse kliirimise teenuseid osutav klient peaks andma kaudsele kliendile võimaluse valida kontostruktuuride vahel. Siiski on võimalik, et kaudne klient ei ole andnud kliendile oma valikust mõistliku aja jooksul teada. Sellisel juhul peaks see klient saama osutada kaudsele kliendile kaudse kliirimise teenuseid mis tahes kontostruktuuri kasutades, tingimusel et klient teavitab kaudset klienti kasutatavast kontostruktuurist, kontoga seotud riskidest, segregatsiooni tasemest ja võimalusest kontostruktuuri igal ajal muuta. |
| --- | --- |

(13)

Kaudse kliirimise teenuseid osutav klient peaks andma kaudsele kliendile võimaluse valida kontostruktuuride vahel. Siiski on võimalik, et kaudne klient ei ole andnud kliendile oma valikust mõistliku aja jooksul teada. Sellisel juhul peaks see klient saama osutada kaudsele kliendile kaudse kliirimise teenuseid mis tahes kontostruktuuri kasutades, tingimusel et klient teavitab kaudset klienti kasutatavast kontostruktuurist, kontoga seotud riskidest, segregatsiooni tasemest ja võimalusest kontostruktuuri igal ajal muuta.

| (14) | Kaudse kliirimiskorraga võivad kaasneda spetsiifilised riskid. Seepärast on vaja, et kõik kaudses kliirimiskorras osalevad isikud, sealhulgas kliirivad liikmed ja kesksed vastaspooled, teeksid sellisest korrast tulenevad olulised riskid jooksvalt kindlaks ning jälgiksid ja juhiksid neid. Selleks on eriti oluline asjakohane teabevahetus klientide ja kliirivate liikmete vahel. Kliirivad liikmed peaksid aga tagama, et teavet kasutatakse ainult riskijuhtimise ja võimendustagatise kasutamise eesmärgil ning et tundlikku äriteavet ei väärkasutataks. |
| --- | --- |

(14)

Kaudse kliirimiskorraga võivad kaasneda spetsiifilised riskid. Seepärast on vaja, et kõik kaudses kliirimiskorras osalevad isikud, sealhulgas kliirivad liikmed ja kesksed vastaspooled, teeksid sellisest korrast tulenevad olulised riskid jooksvalt kindlaks ning jälgiksid ja juhiksid neid. Selleks on eriti oluline asjakohane teabevahetus klientide ja kliirivate liikmete vahel. Kliirivad liikmed peaksid aga tagama, et teavet kasutatakse ainult riskijuhtimise ja võimendustagatise kasutamise eesmärgil ning et tundlikku äriteavet ei väärkasutataks.

| (15) | Ühtsuse huvides ja finantsturgude sujuva toimimise tagamiseks on vaja, et käesoleva määruse sätteid ja määruse (EL) nr 600/2014 asjakohaseid sätteid hakataks kohaldama samal kuupäeval. |
| --- | --- |

(15)

Ühtsuse huvides ja finantsturgude sujuva toimimise tagamiseks on vaja, et käesoleva määruse sätteid ja määruse (EL) nr 600/2014 asjakohaseid sätteid hakataks kohaldama samal kuupäeval.

| (16) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(16)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (17) | ESMA on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (4) artikliga 10 korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogu arvamust. |
| --- | --- |

(17)

ESMA on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (4) artikliga 10 korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogu arvamust.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „klient“– määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 15 määratletud klient;

„klient“

b)   „kaudne klient“– punktis a määratletud kliendi klient;

„kaudne klient“

c)   „kaudne kliirimiskord“– kaudse kliirimise teenuste osutajate ja saajate vaheline lepinguline suhe, kui teenuseid osutab klient, kaudne klient või teine kaudne klient;

„kaudne kliirimiskord“

d)   „teine kaudne klient“– punktis b määratletud kaudse kliendi klient;

„teine kaudne klient“

e)   „kolmas kaudne klient“– punktis d määratletud teise kaudse kliendi klient.

„kolmas kaudne klient“

Artikkel 2

Nõuded kaudse kliirimise teenuste osutamisele klientide poolt

1.   Klient võib osutada kaudsetele klientidele kaudse kliirimise teenuseid ainult juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | klient on tegevusloaga krediidiasutus või investeerimisühing või üksus, mis on asutatud kolmandas riigis ja mida juhul, kui see oleks asutatud liidus, käsitataks krediidiasutuse või investeerimisühinguna; |
| --- | --- |

a)

klient on tegevusloaga krediidiasutus või investeerimisühing või üksus, mis on asutatud kolmandas riigis ja mida juhul, kui see oleks asutatud liidus, käsitataks krediidiasutuse või investeerimisühinguna;

| b) | klient osutab kaudse kliirimise teenuseid mõistlikel kaubanduslikel tingimustel ja avalikustab kõnealuste teenuste osutamise üldtingimused; |
| --- | --- |

b)

klient osutab kaudse kliirimise teenuseid mõistlikel kaubanduslikel tingimustel ja avalikustab kõnealuste teenuste osutamise üldtingimused;

| c) | kliiriv liige on nõustunud käesoleva lõike punktis b osutatud üldtingimustega. |
| --- | --- |

c)

kliiriv liige on nõustunud käesoleva lõike punktis b osutatud üldtingimustega.

2.   Lõikes 1 osutatud klient ja kaudne klient kehtestavad kirjalikult kaudse kliirimiskorra. Kaudne kliirimiskord sisaldab vähemalt järgmisi lepingulisi tingimusi:

| a) | lõike 1 punktis b osutatud üldtingimused; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktis b osutatud üldtingimused;

| b) | kliendi kohustus täita kõik kohustused, mis on kaudsel kliendil kliiriva liikme ees ja mis puudutavad kaudse kliirimiskorraga hõlmatud tehinguid. |
| --- | --- |

b)

kliendi kohustus täita kõik kohustused, mis on kaudsel kliendil kliiriva liikme ees ja mis puudutavad kaudse kliirimiskorraga hõlmatud tehinguid.

Kaudse kliirimiskorra kõik aspektid dokumenteeritakse selgelt.

3.   Keskne vastaspool ei takista kaudses kliirimiskorras kokku leppimist mõistlikel kaubanduslikel tingimustel.

Artikkel 3

Kesksete vastaspoolte kohustused

1.   Keskne vastaspool avab artikli 4 lõikes 4 osutatud kontod ja hoiab neid vastavalt kliiriva liikme taotlusele.

2.   Keskne vastaspool, kes hoiab kontol mitme kaudse kliendi varasid ja positsioone, nagu on osutatud artikli 4 lõike 4 punktis b, säilitab iga kaudse kliendi positsioonide andmeid eraldi, arvutab iga kaudse kliendi puhul lisatagatise ja kogub nende lisatagatiste summasid brutoarvestuses, lähtudes artikli 4 lõikes 3 osutatud teabest.

3.   Keskne vastaspool teeb kindlaks olulised riskid, mis tulenevad kaudse kliirimise teenuste osutamisest ja mis võivad mõjutada keskse vastaspoole vastupanuvõimet ebasoodsa turuarengu suhtes, ning jälgib ja juhib neid.

Artikkel 4

Kliirivate liikmete kohustused

1.   Kliiriv liige, kes osutab kaudse kliirimise teenuseid, teeb seda mõistlikel kaubanduslikel tingimustel ja avalikustab kõnealuste teenuste osutamise üldtingimused.

Esimeses lõigus osutatud üldtingimused hõlmavad minimaalseid rahalisi vahendeid ja tegevussuutlikkuse nõudeid kaudse kliirimise teenuseid osutavatele klientidele.

2.   Kaudse kliirimise teenuseid osutav kliiriv liige avab vastavalt kliendi taotlusele vähemalt järgmised kontod ja hoiab neid:

| a) | esindajakonto varade ja positsioonidega, mida klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel; |
| --- | --- |

a)

esindajakonto varade ja positsioonidega, mida klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel;

| b) | esindajakonto varade ja positsioonidega, mida klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel, mille puhul kliiriv liige tagab, et kaudse kliendi positsioonidega ei tasaarvestata muu kaudse kliendi positsioone ja et kaudse kliendi varasid ei saa kasutada muu kaudse kliendi positsioonide katmiseks. |
| --- | --- |

b)

esindajakonto varade ja positsioonidega, mida klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel, mille puhul kliiriv liige tagab, et kaudse kliendi positsioonidega ei tasaarvestata muu kaudse kliendi positsioone ja et kaudse kliendi varasid ei saa kasutada muu kaudse kliendi positsioonide katmiseks.

3.   Kliiriv liige, kes hoiab lõike 2 punktis b osutatud kontol varasid ja positsioone mitme kaudse kliendi nimel ja arvel, esitab kesksele vastaspoolele iga päev kogu teabe, mida on vaja, et keskne vastaspool saaks teha kindlaks iga kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavad positsioonid. See teave põhineb artikli 5 lõikes 4 osutatud teabel.

4.   Kaudse kliirimise teenuseid osutav kliiriv liige avab vastavalt kliendi taotlusele keskses vastaspooles vähemalt järgmised kontod ja hoiab neid:

| a) | lahus hoitud konto, mis on nähtud ette ainult kaudsete klientide selliste varade ja positsioonide hoidmiseks, mida kliiriv liige hoiab lõike 2 punktis a osutatud kontol; |
| --- | --- |

a)

lahus hoitud konto, mis on nähtud ette ainult kaudsete klientide selliste varade ja positsioonide hoidmiseks, mida kliiriv liige hoiab lõike 2 punktis a osutatud kontol;

| b) | lahus hoitud konto, mis on nähtud ette ainult iga kliendi kaudsete klientide selliste varade ja positsioonide hoidmiseks, mida kliiriv liige hoiab lõike 2 punktis b osutatud kontol. |
| --- | --- |

b)

lahus hoitud konto, mis on nähtud ette ainult iga kliendi kaudsete klientide selliste varade ja positsioonide hoidmiseks, mida kliiriv liige hoiab lõike 2 punktis b osutatud kontol.

5.   Kliiriv liige kehtestab menetlused, mida kohaldatakse juhul, kui kaudse kliirimise teenuseid osutav klient jätab oma kohustused täitmata.

6.   Kliiriv liige, kes hoiab kaudsete klientide varasid ja positsioone artikli 2 lõikes a osutatud kontol,

| a) | tagab, et lõikes 5 osutatud menetlused võimaldavad kõnealused varad ja positsioonid kiiresti pärast kliendi kohustuste täitmata jätmist likvideerida, sealhulgas varade ja positsioonide likvideerimine keskse vastaspoole tasandil, ning hõlmavad üksikasjalikke menetlusi kaudsete klientide teavitamiseks asjaolust, et klient jättis oma kohustused täitmata, ja ajast, mis eeldatavasti kulub kaudsete klientide varade ja positsioonide likvideerimiseks; |
| --- | --- |

a)

tagab, et lõikes 5 osutatud menetlused võimaldavad kõnealused varad ja positsioonid kiiresti pärast kliendi kohustuste täitmata jätmist likvideerida, sealhulgas varade ja positsioonide likvideerimine keskse vastaspoole tasandil, ning hõlmavad üksikasjalikke menetlusi kaudsete klientide teavitamiseks asjaolust, et klient jättis oma kohustused täitmata, ja ajast, mis eeldatavasti kulub kaudsete klientide varade ja positsioonide likvideerimiseks;

| b) | tagastab kohe pärast kliendi kohustuste täitmata jätmisega seotud rikkumismenetluse lõpule viimist kliendile kaudsete klientide arvel ja nimel summad, mis ollakse pärast varade ja positsioone likvideerimist temale võlgu. |
| --- | --- |

b)

tagastab kohe pärast kliendi kohustuste täitmata jätmisega seotud rikkumismenetluse lõpule viimist kliendile kaudsete klientide arvel ja nimel summad, mis ollakse pärast varade ja positsioone likvideerimist temale võlgu.

7.   Kliiriv liige, kes hoiab kaudsete klientide varasid ja positsioone artikli 2 lõikes b osutatud kontol,

| a) | lisab lõikes 5 osutatud menetlustesse






  i) | sammud selliste varade ja positsioonide ülekandmiseks muule kliendile või kliirivale liikmele, mida kohustused täitmata jätnud klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel; |
| --- | --- | --- |

a)

lisab lõikes 5 osutatud menetlustesse

i)

sammud selliste varade ja positsioonide ülekandmiseks muule kliendile või kliirivale liikmele, mida kohustused täitmata jätnud klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel;

| ii) | sammud igale kaudsele kliendile selle varade ja positsioonide likvideerimise jaotise maksmiseks; |
| --- | --- |

ii)

sammud igale kaudsele kliendile selle varade ja positsioonide likvideerimise jaotise maksmiseks;

| iii) | üksikasjalik menetlus kaudsete klientide teavitamiseks asjaolust, et klient jättis oma kohustused täitmata, ja ajast, mis eeldatavasti kulub kõnealuste kaudsete klientide varade ja positsioonide likvideerimiseks; |
| --- | --- |

iii)

üksikasjalik menetlus kaudsete klientide teavitamiseks asjaolust, et klient jättis oma kohustused täitmata, ja ajast, mis eeldatavasti kulub kõnealuste kaudsete klientide varade ja positsioonide likvideerimiseks;

| b) | võtab lepingulise kohustuse algatada menetlused, et kanda varad ja positsioonid, mida kohustused täitmata jätnud klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel, kaudsete klientide taotlusel ja kohustused täitmata jätnud kliendi nõusolekut vajamata üle muule kliendile või kliirivale liikmele, kelle kohustused täitmata jätnud kliendi asjaomased kaudsed kliendid on määranud. Kõnealune muu klient või kliiriv liige on kohustatud need varad ja positsioonid vastu võtma ainult juhul, kui ta on eelnevalt sõlminud asjaomaste kaudsete klientidega sellekohase lepingu; |
| --- | --- |

b)

võtab lepingulise kohustuse algatada menetlused, et kanda varad ja positsioonid, mida kohustused täitmata jätnud klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel, kaudsete klientide taotlusel ja kohustused täitmata jätnud kliendi nõusolekut vajamata üle muule kliendile või kliirivale liikmele, kelle kohustused täitmata jätnud kliendi asjaomased kaudsed kliendid on määranud. Kõnealune muu klient või kliiriv liige on kohustatud need varad ja positsioonid vastu võtma ainult juhul, kui ta on eelnevalt sõlminud asjaomaste kaudsete klientidega sellekohase lepingu;

| c) | tagab, et lõikes 5 osutatud menetlused võimaldavad kõnealused varad ja positsioonid kiiresti pärast kliendi kohustuste täitmata jätmist likvideerida, sealhulgas varade ja positsioonide likvideerimine keskse vastaspoole tasandil, juhul kui punktis b osutatud ülekanne ei ole mingil põhjusel kaudses kliirimiskorras eelnevalt kindlaks määratud ülekandeperioodil toimunud; |
| --- | --- |

c)

tagab, et lõikes 5 osutatud menetlused võimaldavad kõnealused varad ja positsioonid kiiresti pärast kliendi kohustuste täitmata jätmist likvideerida, sealhulgas varade ja positsioonide likvideerimine keskse vastaspoole tasandil, juhul kui punktis b osutatud ülekanne ei ole mingil põhjusel kaudses kliirimiskorras eelnevalt kindlaks määratud ülekandeperioodil toimunud;

| d) | võtab pärast kõnealuste varade ja positsioonide likvideerimist lepingulise kohustuse algatada menetlused igale kaudsele kliendile likvideerimisjaotise maksmiseks; |
| --- | --- |

d)

võtab pärast kõnealuste varade ja positsioonide likvideerimist lepingulise kohustuse algatada menetlused igale kaudsele kliendile likvideerimisjaotise maksmiseks;

| e) | tagastab kohe kliendile kaudsete klientide arvel ja nimel summad, mis ollakse pärast varade ja positsioone likvideerimist temale võlgu, juhul kui kliiriv liige ei ole suutnud kaudseid kliente kindlaks teha või igale kaudsele kliendile punktis d osutatud likvideerimisjaotist maksta. |
| --- | --- |

e)

tagastab kohe kliendile kaudsete klientide arvel ja nimel summad, mis ollakse pärast varade ja positsioone likvideerimist temale võlgu, juhul kui kliiriv liige ei ole suutnud kaudseid kliente kindlaks teha või igale kaudsele kliendile punktis d osutatud likvideerimisjaotist maksta.

8.   Kliiriv liige teeb kindlaks olulised riskid, mis tulenevad kaudse kliirimise teenuste osutamisest ja mis võivad mõjutada tema vastupanuvõimet ebasoodsa turuarengu korral, ning jälgib ja juhib neid. Kliiriv liige kehtestab sisemenetlused tagamaks, et artikli 5 lõikes 8 osutatud teavet ei saa ärilisel otstarbel kasutada.

Artikkel 5

Klientide kohustused

1.   Kaudse kliirimise teenuseid osutav klient annab kaudsetele klientidele võimaluse valida vähemalt kontoliikide vahel, millele on osutatud artikli 4 lõikes 2, ning tagab, et kaudsed kliendid on täielikult teadlikud erinevatest segregatsiooni tasemetest ja iga kontoliigiga seotud riskidest.

2.   Lõikes 1 osutatud klient määrab kaudsetele klientidele, kes ei ole kliendi määratud mõistliku aja jooksul endale kontoliiki valinud, ühe artikli 4 lõikes 2 osutatud kontodest. Klient teavitab kaudset klienti põhjendamatu viivituseta määratud kontoliigiga seotud riskidest. Kaudne klient võib igal ajal valida muu kontoliigi, esitades selleks kliendile kirjaliku taotluse.

3.   Kaudse kliirimise teenust osutav klient säilitab eraldi andmeid ja peab eraldi kontosid, mis võimaldab eristada tema varasid ja positsioone tema kaudsete klientide nimel ja arvel hoitavatest varadest ja positsioonidest.

4.   Kui kliiriv liige hoiab artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud kontol mitme kaudse kliendi varasid ja positsioone, esitab klient kliirivale liikmele iga päev kogu teabe, mida on vaja, et kliiriv liige saaks teha kindlaks iga kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavad positsioonid.

5.   Kaudse kliirimise teenuseid osutav klient palub kliirival liikmel oma kaudsete klientide valiku põhjal avada keskses vastaspooles artikli 4 lõikes 4 osutatud kontod ja neid hoida.

6.   Kaudse kliirimise teenuseid osutav klient annab kaudsetele klientidele piisavalt teavet, et nad saaksid kindlaks teha keskse vastaspoole ja kliiriva liikme, keda kasutati nende positsioonide kliirimiseks.

7.   Kui kliiriv liige hoiab artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud kontol ühe või mitme kaudse kliendi varasid ja positsioone, lisab klient kaudsete klientidega kehtestatud kaudsesse kliirimiskorda kõik vajalikud tingimused tagamaks, et kliendi kohustuste täitmata jätmise korral võib kliiriv liige tagastada kaudsetele klientidele kiiresti selliste positsioonide ja varade likvideerimise jaotise, mida hoitakse kooskõlas artikli 4 lõikega 7 nende kaudsete klientide nimel ja arvel.

8.   Klient annab kliirivale liikmele piisavalt teavet, et teha kindlaks olulised riskid, mis tulenevad kaudse kliirimise teenuste osutamisest ja mis võivad mõjutada kliiriva liikme vastupanuvõimet, ning jälgib ja juhib neid.

9.   Klient kehtestab korra, millega tagatakse, et juhul, kui ta jätab oma kohustused täitmata, tehakse kogu teave, mis tal oma kaudsete klientide kohta on, sealhulgas artikli 5 lõikes 4 osutatud kaudsete klientide isikuandmed, kohe kliirivale liikmele kättesaadavaks.

Artikkel 6

Nõuded kaudse kliirimise teenuste osutamisele kaudsete klientide poolt

1.   Kaudne klient võib osutada teisele kaudsele kliendile kaudse kliirimise teenuseid ainult juhul, kui kaudse kliirimiskorra osalised vastavad ühele lõikes 2 sätestatud nõuetest, ja kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | kaudne klient on tegevusloaga krediidiasutus või investeerimisühing või üksus, mis on asutatud kolmandas riigis ja mida juhul, kui see oleks asutatud liidus, käsitataks krediidiasutuse või investeerimisühinguna; |
| --- | --- |

a)

kaudne klient on tegevusloaga krediidiasutus või investeerimisühing või üksus, mis on asutatud kolmandas riigis ja mida juhul, kui see oleks asutatud liidus, käsitataks krediidiasutuse või investeerimisühinguna;

| b) | kaudne klient ja teine kaudne klient kehtestavad kirjalikult kaudse kliirimiskorra. Kaudne kliirimiskord sisaldab vähemalt järgmisi lepingulisi tingimusi:






  i) | artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud üldtingimused; |
| --- | --- | --- |

b)

kaudne klient ja teine kaudne klient kehtestavad kirjalikult kaudse kliirimiskorra. Kaudne kliirimiskord sisaldab vähemalt järgmisi lepingulisi tingimusi:

i)

artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud üldtingimused;

| ii) | kaudse kliendi kohustus täita kõik kohustused, mis on teisel kaudsel kliendil kliendi ees ja mis puudutavad kaudse kliirimiskorraga hõlmatud tehinguid; |
| --- | --- |

ii)

kaudse kliendi kohustus täita kõik kohustused, mis on teisel kaudsel kliendil kliendi ees ja mis puudutavad kaudse kliirimiskorraga hõlmatud tehinguid;

| c) | kliiriv liige hoiab teise kaudse kliendi varasid ja positsioone artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud kontol. |
| --- | --- |

c)

kliiriv liige hoiab teise kaudse kliendi varasid ja positsioone artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud kontol.

Punktis b osutatud kaudse kliirimiskorra kõik aspektid dokumenteeritakse selgelt.

2.   Lõike 1 kohaldamisel peavad kaudse kliirimiskorra osalised vastama ühele järgmistest nõuetest:

| a) | kliiriv liige ja klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kaudne klient ei kuulu sinna gruppi; |
| --- | --- |

a)

kliiriv liige ja klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kaudne klient ei kuulu sinna gruppi;

| b) | klient ja kaudne klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kliiriv liige ega teine kaudne klient ei kuulu sinna gruppi. |
| --- | --- |

b)

klient ja kaudne klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kliiriv liige ega teine kaudne klient ei kuulu sinna gruppi.

3.   Kui kaudse kliirimiskorra on kehtestanud lõike 2 punktis a osutatud olukorras isikud, kohaldatakse

| a) | artikli 4 lõikeid 1, 5, 6 ja 8 kliendi suhtes nii, nagu see klient oleks kliiriv liige; |
| --- | --- |

a)

artikli 4 lõikeid 1, 5, 6 ja 8 kliendi suhtes nii, nagu see klient oleks kliiriv liige;

| b) | artikli 2 lõike 1 punkti b ning artikli 5 lõikeid 2, 3, 6, 8 ja 9 kaudse kliendi suhtes nii, nagu see kaudne klient oleks klient. |
| --- | --- |

b)

artikli 2 lõike 1 punkti b ning artikli 5 lõikeid 2, 3, 6, 8 ja 9 kaudse kliendi suhtes nii, nagu see kaudne klient oleks klient.

4.   Kui kaudse kliirimiskorra on kehtestanud lõike 2 punktis b osutatud olukorras isikud, kohaldatakse

| a) | artikli 4 lõikeid 5 ja 6 kliendi suhtes nii, nagu see klient oleks kliiriv liige; |
| --- | --- |

a)

artikli 4 lõikeid 5 ja 6 kliendi suhtes nii, nagu see klient oleks kliiriv liige;

| b) | artikli 2 lõike 1 punkti b ning artikli 5 lõikeid 2, 3, 6, 8 ja 9 kaudse kliendi suhtes nii, nagu see kaudne klient oleks klient. |
| --- | --- |

b)

artikli 2 lõike 1 punkti b ning artikli 5 lõikeid 2, 3, 6, 8 ja 9 kaudse kliendi suhtes nii, nagu see kaudne klient oleks klient.

Artikkel 7

Nõuded kaudse kliirimise teenuste osutamisele teiste kaudsete klientide poolt

1.   Teine kaudne klient võib osutada kolmandatele kaudsetele klientidele kaudse kliirimise teenuseid ainult juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | kaudne klient ja teine kaudne klient on tegevusloaga krediidiasutused või investeerimisühingud või üksused, mis on asutatud kolmandas riigis ja mida juhul, kui need oleks asutatud liidus, käsitataks krediidiasutuse või investeerimisühinguna; |
| --- | --- |

a)

kaudne klient ja teine kaudne klient on tegevusloaga krediidiasutused või investeerimisühingud või üksused, mis on asutatud kolmandas riigis ja mida juhul, kui need oleks asutatud liidus, käsitataks krediidiasutuse või investeerimisühinguna;

| b) | kliiriv liige ja klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kaudne klient ei kuulu sinna gruppi; |
| --- | --- |

b)

kliiriv liige ja klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kaudne klient ei kuulu sinna gruppi;

| c) | kaudne klient ja teine kaudne klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kolmas kaudne klient ei kuulu sinna gruppi; |
| --- | --- |

c)

kaudne klient ja teine kaudne klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kolmas kaudne klient ei kuulu sinna gruppi;

| d) | teine kaudne klient ja kolmas kaudne klient kehtestavad kirjalikult kaudse kliirimiskorra. Kaudne kliirimiskord sisaldab vähemalt järgmisi lepingulisi tingimusi:






  i) | artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud üldtingimused; |
| --- | --- | --- |

d)

teine kaudne klient ja kolmas kaudne klient kehtestavad kirjalikult kaudse kliirimiskorra. Kaudne kliirimiskord sisaldab vähemalt järgmisi lepingulisi tingimusi:

i)

artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud üldtingimused;

| ii) | teise kaudse kliendi kohustus täita kõik kohustused, mis on kolmandal kaudsel kliendil kaudse kliendi ees ja mis puudutavad kaudse kliirimiskorraga hõlmatud tehinguid; |
| --- | --- |

ii)

teise kaudse kliendi kohustus täita kõik kohustused, mis on kolmandal kaudsel kliendil kaudse kliendi ees ja mis puudutavad kaudse kliirimiskorraga hõlmatud tehinguid;

| e) | kliiriv liige hoiab kolmanda kaudse kliendi varasid ja positsioone artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud kontol. |
| --- | --- |

e)

kliiriv liige hoiab kolmanda kaudse kliendi varasid ja positsioone artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud kontol.

Esimese lõigu punktis d osutatud kaudse kliirimiskorra kõik aspektid dokumenteeritakse selgelt.

2.   Kui teised kaudsed liikmed osutavad kaudse kliirimise teenuseid vastavalt lõikele 1, kohaldatakse

| a) | artikli 4 lõikeid 1, 5, 6 ja 8 nii kliendi kui ka kaudse kliendi suhtes nii, nagu need oleksid kliirivad liikmed; |
| --- | --- |

a)

artikli 4 lõikeid 1, 5, 6 ja 8 nii kliendi kui ka kaudse kliendi suhtes nii, nagu need oleksid kliirivad liikmed;

| b) | artikli 2 lõike 1 punkti b ning artikli 5 lõikeid 2, 3, 6, 8 ja 9 nii kaudse kliendi kui ka teise kaudse kliendi suhtes nii, nagu need oleksid kliendid. |
| --- | --- |

b)

artikli 2 lõike 1 punkti b ning artikli 5 lõikeid 2, 3, 6, 8 ja 9 nii kaudse kliendi kui ka teise kaudse kliendi suhtes nii, nagu need oleksid kliendid.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 3. jaanuarist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. september 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 84.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

4

---

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/13

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/2155,

22. september 2017,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 149/2013 seoses kaudset kliirimiskorda käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kaudne kliirimiskord ei tohiks tekitada kesksetele vastaspooltele, kliirivatele liikmetele, klientidele, kaudsetele klientidele ega muude tasandite kaudsetele klientidele täiendavat vastaspoole riski ning kaudsete klientide varad ja positsioonid peaksid olema asjakohaselt kaitstud. Seepärast on oluline, et mis tahes liiki kaudne kliirimiskord vastaks turvalisuse tagamise miinimumtingimustele. Selleks peaks kaudse kliirimiskorraga hõlmatud isikutel olema spetsiifilised kohustused ja kaudne kliirimiskord peaks olema lubatud ainult juhul, kui see vastab käesolevas määruses kindlaks määratud tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Kaudne kliirimiskord ei tohiks tekitada kesksetele vastaspooltele, kliirivatele liikmetele, klientidele, kaudsetele klientidele ega muude tasandite kaudsetele klientidele täiendavat vastaspoole riski ning kaudsete klientide varad ja positsioonid peaksid olema asjakohaselt kaitstud. Seepärast on oluline, et mis tahes liiki kaudne kliirimiskord vastaks turvalisuse tagamise miinimumtingimustele. Selleks peaks kaudse kliirimiskorraga hõlmatud isikutel olema spetsiifilised kohustused ja kaudne kliirimiskord peaks olema lubatud ainult juhul, kui see vastab käesolevas määruses kindlaks määratud tingimustele.

| (2) | Kuna selle vastaspoole varadel ja positsioonidel, kellele kaudse kliirimise teenuseid osutatakse, peaks olema kaitse, mille toime on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 artiklites 39 ja 48 osutatud kaitse toimega, on käesoleva määruse seisukohast äärmiselt olulised erinevad kaudsete klientide mõisted ja need tuleks selles määruses määratleda. |
| --- | --- |

(2)

Kuna selle vastaspoole varadel ja positsioonidel, kellele kaudse kliirimise teenuseid osutatakse, peaks olema kaitse, mille toime on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 artiklites 39 ja 48 osutatud kaitse toimega, on käesoleva määruse seisukohast äärmiselt olulised erinevad kaudsete klientide mõisted ja need tuleks selles määruses määratleda.

| (3) | Arvestades, et kliirivaid liikmeid tuleks käsitada osalistena Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/26/EÜ (2) tähenduses, ning et tagada kaudsetele klientidele kaitse, mis on samaväärne määrusega (EL) nr 648/2012 klientidele tagatud kaitsega, peaksid kaudse kliirimise teenuseid osutavad kliendid olema krediidiasutused, investeerimisühingud või nendega samaväärsed kolmandate riikide krediidiasutused või investeerimisühingud. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades, et kliirivaid liikmeid tuleks käsitada osalistena Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/26/EÜ (2) tähenduses, ning et tagada kaudsetele klientidele kaitse, mis on samaväärne määrusega (EL) nr 648/2012 klientidele tagatud kaitsega, peaksid kaudse kliirimise teenuseid osutavad kliendid olema krediidiasutused, investeerimisühingud või nendega samaväärsed kolmandate riikide krediidiasutused või investeerimisühingud.

| (4) | Kuna keskse vastaspoole ja eri kaudsete klientide tasandite vahel on rohkem vahendamist, on vaja uusi operatiivseid samme ja lisakontosid ning keerukamaid tehnoloogilisi lahendusi ja töötlemisvooge. Kaudne kliirimiskord on seepärast keerukam kui klientide kliirimise kord. Kuna vahendamist on rohkem, peaks kehtestama nõude, et kaudse kliirimiskorra puhul peaks olemas olema alternatiivne ja toimimise seisukohast lihtsam kontostruktuuride valik kui klientide kliirimise korra puhul. |
| --- | --- |

(4)

Kuna keskse vastaspoole ja eri kaudsete klientide tasandite vahel on rohkem vahendamist, on vaja uusi operatiivseid samme ja lisakontosid ning keerukamaid tehnoloogilisi lahendusi ja töötlemisvooge. Kaudne kliirimiskord on seepärast keerukam kui klientide kliirimise kord. Kuna vahendamist on rohkem, peaks kehtestama nõude, et kaudse kliirimiskorra puhul peaks olemas olema alternatiivne ja toimimise seisukohast lihtsam kontostruktuuride valik kui klientide kliirimise korra puhul.

| (5) | Klientide kliirimise kord eeldab individuaalselt lahus hoitud kontode pakkumist. Kaudse kliirimiskorra puhul peaks olema kohustuslik pakkuda peale tasaarvestamist võimaldavate kaudsete esindajakontode ainult bruto kaudse esindajakonto struktuuri koos mehhanismiga nõutud lisatagatise ülekandmiseks, ja kui nii on kokku lepitud, nõutud lisatagatist ületava tagatise ülekandmiseks kaudselt kliendilt keskse vastaspooleni, lubamata eri kaudsete klientide positsioonide tasaarvestamist samal bruto kaudsel esindajakontol. See mehhanism võimaldab samaväärselt sellega, kuidas seda võimaldavad individuaalselt lahus hoitud kontod, teha kindlaks ühelt poolt teatava kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavad tagatised ja positsioonid ning teiselt poolt kliendi või muude kaudsete klientide nimel ja arvel hoitavad tagatised ja positsioonid. |
| --- | --- |

(5)

Klientide kliirimise kord eeldab individuaalselt lahus hoitud kontode pakkumist. Kaudse kliirimiskorra puhul peaks olema kohustuslik pakkuda peale tasaarvestamist võimaldavate kaudsete esindajakontode ainult bruto kaudse esindajakonto struktuuri koos mehhanismiga nõutud lisatagatise ülekandmiseks, ja kui nii on kokku lepitud, nõutud lisatagatist ületava tagatise ülekandmiseks kaudselt kliendilt keskse vastaspooleni, lubamata eri kaudsete klientide positsioonide tasaarvestamist samal bruto kaudsel esindajakontol. See mehhanism võimaldab samaväärselt sellega, kuidas seda võimaldavad individuaalselt lahus hoitud kontod, teha kindlaks ühelt poolt teatava kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavad tagatised ja positsioonid ning teiselt poolt kliendi või muude kaudsete klientide nimel ja arvel hoitavad tagatised ja positsioonid.

| (6) | Kuigi kaudse kliirimiskorra puhul bruto esindajakontol hoitavaid varasid ja positsioone võivad muu kaudse kliendi kahjumid ikka mõjutada, sest need varad ja positsioonid on ühel kontol, aitab võimalikku kahjumit minimeerida nende varade ja positsioonide kindlakstegemise kiirus juhul, kui need on vaja pärast kohustuste täitmata jätmist likvideerida. |
| --- | --- |

(6)

Kuigi kaudse kliirimiskorra puhul bruto esindajakontol hoitavaid varasid ja positsioone võivad muu kaudse kliendi kahjumid ikka mõjutada, sest need varad ja positsioonid on ühel kontol, aitab võimalikku kahjumit minimeerida nende varade ja positsioonide kindlakstegemise kiirus juhul, kui need on vaja pärast kohustuste täitmata jätmist likvideerida.

| (7) | Tänu sellele mehhanismile on ühtlasi võimalik palju lihtsam kontostruktuur, mis vähendab kulusid ja keerukust võrreldes individuaalselt lahus hoitud kontodega, võimaldab eristada eri kaudsete klientide tagatisi ja positsioone ning tagab seega kaitsetaseme, mis on samaväärne individuaalselt lahus hoitud konto pakutava kaitsetasemega. Nõue pakkuda bruto kaudseid esindajakontosid ei tohiks aga välistada võimalust pakkuda kaudsetele klientidele kliirimiskorra raames, mis hõlmab keskset vastaspoolt, kliirivat liiget, klienti ja üht kaudsete klientide tasandit, individuaalselt lahus hoitud kaudseid kontosid. |
| --- | --- |

(7)

Tänu sellele mehhanismile on ühtlasi võimalik palju lihtsam kontostruktuur, mis vähendab kulusid ja keerukust võrreldes individuaalselt lahus hoitud kontodega, võimaldab eristada eri kaudsete klientide tagatisi ja positsioone ning tagab seega kaitsetaseme, mis on samaväärne individuaalselt lahus hoitud konto pakutava kaitsetasemega. Nõue pakkuda bruto kaudseid esindajakontosid ei tohiks aga välistada võimalust pakkuda kaudsetele klientidele kliirimiskorra raames, mis hõlmab keskset vastaspoolt, kliirivat liiget, klienti ja üht kaudsete klientide tasandit, individuaalselt lahus hoitud kaudseid kontosid.

| (8) | Selleks et lihtsustada juurdepääsu kesksele kliirimisele, ratsionaliseerides kliirimisteenuseid ning lihtsustades kliirivate liikmete, klientide ja kaudsete klientide ärisuhteid, osutavad mõned grupid kliirimisteenuseid, kasutades kaht sama grupi üksust, kes on nende teenuste osutamisel vahendajaks. Kliendi grupp kasutab samal põhjusel mõnikord üht üksust, et tegeleda otse kliiriva liikmega, ja teist üksust, et tegeleda otse kaudse kliendiga, ja seda tavaliselt seetõttu, et teine üksus tegutseb kaudse kliendi jurisdiktsioonis. Kliirimisteenused on sellisel juhul grupi mitmesuguste majandustegevuste lõikes ratsionaliseeritud ning kliirivate liikmete, klientide ja kaudsete klientide ärisuhted on samuti lihtsamad. Sellist liiki kord peaks olema lubatud, eeldusel et see vastab konkreetsetele tingimustele, mis tagavad, et vastaspoole risk ei suurene ja et kaudsel kliirimisel pakutakse asjakohast kaitset. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et lihtsustada juurdepääsu kesksele kliirimisele, ratsionaliseerides kliirimisteenuseid ning lihtsustades kliirivate liikmete, klientide ja kaudsete klientide ärisuhteid, osutavad mõned grupid kliirimisteenuseid, kasutades kaht sama grupi üksust, kes on nende teenuste osutamisel vahendajaks. Kliendi grupp kasutab samal põhjusel mõnikord üht üksust, et tegeleda otse kliiriva liikmega, ja teist üksust, et tegeleda otse kaudse kliendiga, ja seda tavaliselt seetõttu, et teine üksus tegutseb kaudse kliendi jurisdiktsioonis. Kliirimisteenused on sellisel juhul grupi mitmesuguste majandustegevuste lõikes ratsionaliseeritud ning kliirivate liikmete, klientide ja kaudsete klientide ärisuhted on samuti lihtsamad. Sellist liiki kord peaks olema lubatud, eeldusel et see vastab konkreetsetele tingimustele, mis tagavad, et vastaspoole risk ei suurene ja et kaudsel kliirimisel pakutakse asjakohast kaitset.

| (9) | Kaudse kliirimise ahelates, mis ei hõlma ainult keskset vastaspoolt, kliirivat liiget, klienti ja üht kaudsete klientide tasandit, võivad individuaalselt lahus hoitud kontode kasutamisega kaasneda ootamatud tehnilised raskused, sest tegeleda tuleks võimaliku kohustuste täitmata jätmisega ühe või mitme ahelasse kuuluva vastaspoole poolt ning paljude individuaalselt lahus hoitud kontodega. Pikemates ahelates individuaalselt lahus hoitud kontode pakkumine võib eksitada vastaspooli, kes soovivad kaitsetaset, mida individuaalselt lahus hoitud kontod tavaliselt pakuvad, sest mõningates pikemates ahelates ei pruugi olla võimalik sellist kaitsetaset saavutada. Sellisest valest oletusest tulenevate riskide vältimiseks peaks pikemates kaudse kliirimise ahelates olema lubatud kasutada üksnes lahus hoitud esindajakontosid, tingimusel et kliirimisel sellist korda kasutavad vastaspooled on segregatsiooni tasemest ja seda liiki kontodega seotud riskidest täielikult teadlikud. |
| --- | --- |

(9)

Kaudse kliirimise ahelates, mis ei hõlma ainult keskset vastaspoolt, kliirivat liiget, klienti ja üht kaudsete klientide tasandit, võivad individuaalselt lahus hoitud kontode kasutamisega kaasneda ootamatud tehnilised raskused, sest tegeleda tuleks võimaliku kohustuste täitmata jätmisega ühe või mitme ahelasse kuuluva vastaspoole poolt ning paljude individuaalselt lahus hoitud kontodega. Pikemates ahelates individuaalselt lahus hoitud kontode pakkumine võib eksitada vastaspooli, kes soovivad kaitsetaset, mida individuaalselt lahus hoitud kontod tavaliselt pakuvad, sest mõningates pikemates ahelates ei pruugi olla võimalik sellist kaitsetaset saavutada. Sellisest valest oletusest tulenevate riskide vältimiseks peaks pikemates kaudse kliirimise ahelates olema lubatud kasutada üksnes lahus hoitud esindajakontosid, tingimusel et kliirimisel sellist korda kasutavad vastaspooled on segregatsiooni tasemest ja seda liiki kontodega seotud riskidest täielikult teadlikud.

| (10) | Selleks et tagada, et bruto kaudse esindajakonto struktuuri piires nõutud lisatagatise summa on sama mis summa, mida oleks nõutud individuaalselt lahus hoitud kaudse kliirimise konto kasutamise korral, peaks keskne vastaspool saama teavet kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavate positsioonide kohta, et arvutada kaudse kliendi asjaomane lisatagatise nõue kaudsete klientide kaupa. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada, et bruto kaudse esindajakonto struktuuri piires nõutud lisatagatise summa on sama mis summa, mida oleks nõutud individuaalselt lahus hoitud kaudse kliirimise konto kasutamise korral, peaks keskne vastaspool saama teavet kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavate positsioonide kohta, et arvutada kaudse kliendi asjaomane lisatagatise nõue kaudsete klientide kaupa.

| (11) | Selleks et tagada samaväärsus klientide kliirimisega, peaksid kliirival liikmel olema menetlused, et hõlbustada kaudsete klientide positsioonide ülekandmist teisele kliendile olukorras, kui kaudse kliirimise teenuseid osutav klient on muutunud maksevõimetuks. Samal põhjusel peaksid kliirival liikmel olema ka menetlused kaudsete klientide varade ja positsioonide likvideerimiseks ja likvideerimisjaotise tagastamiseks teada olevatele kaudsetele klientidele. Kui likvideerimisjaotist ei ole mingil põhjusel võimalik asjaomastele kaudsetele klientidele otse tagastada, tuleks see tagastada kohustused täitmata jätnud kliendile tema kaudsete klientide nimel ja arvel. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada samaväärsus klientide kliirimisega, peaksid kliirival liikmel olema menetlused, et hõlbustada kaudsete klientide positsioonide ülekandmist teisele kliendile olukorras, kui kaudse kliirimise teenuseid osutav klient on muutunud maksevõimetuks. Samal põhjusel peaksid kliirival liikmel olema ka menetlused kaudsete klientide varade ja positsioonide likvideerimiseks ja likvideerimisjaotise tagastamiseks teada olevatele kaudsetele klientidele. Kui likvideerimisjaotist ei ole mingil põhjusel võimalik asjaomastele kaudsetele klientidele otse tagastada, tuleks see tagastada kohustused täitmata jätnud kliendile tema kaudsete klientide nimel ja arvel.

| (12) | Tuleks kehtestada menetlused, mis võimaldavad juhul, kui klient jätab oma kohustused täitmata, teada saada kaudsete klientide isikuandmed ning teha kliirival liikmel kindlaks, milline kaudne klient on varade ja positsioonide omanik. |
| --- | --- |

(12)

Tuleks kehtestada menetlused, mis võimaldavad juhul, kui klient jätab oma kohustused täitmata, teada saada kaudsete klientide isikuandmed ning teha kliirival liikmel kindlaks, milline kaudne klient on varade ja positsioonide omanik.

| (13) | Kaudse kliirimise teenuseid osutav klient peaks andma kaudsele kliendile võimaluse valida kontostruktuuride vahel. Siiski on võimalik, et kaudne klient ei ole andnud kliendile oma valikust mõistliku aja jooksul teada. Sellisel juhul peaks see klient saama osutada kaudsele kliendile kaudse kliirimise teenuseid mis tahes kontostruktuuri kasutades, tingimusel et klient teavitab kaudset klienti kasutatavast kontostruktuurist, kontoga seotud riskidest, segregatsiooni tasemest ja võimalusest kontostruktuuri igal ajal muuta. |
| --- | --- |

(13)

Kaudse kliirimise teenuseid osutav klient peaks andma kaudsele kliendile võimaluse valida kontostruktuuride vahel. Siiski on võimalik, et kaudne klient ei ole andnud kliendile oma valikust mõistliku aja jooksul teada. Sellisel juhul peaks see klient saama osutada kaudsele kliendile kaudse kliirimise teenuseid mis tahes kontostruktuuri kasutades, tingimusel et klient teavitab kaudset klienti kasutatavast kontostruktuurist, kontoga seotud riskidest, segregatsiooni tasemest ja võimalusest kontostruktuuri igal ajal muuta.

| (14) | Kaudse kliirimiskorraga võivad kaasneda spetsiifilised riskid. Seepärast on vaja, et kõik kaudses kliirimiskorras osalevad isikud, sealhulgas kliirivad liikmed ja kesksed vastaspooled, teeksid sellisest korrast tulenevad olulised riskid jooksvalt kindlaks ning jälgiksid ja juhiksid neid. Selleks on eriti oluline asjakohane teabevahetus klientide ja kliirivate liikmete vahel. Kliirivad liikmed peaksid aga tagama, et teavet kasutatakse ainult riskijuhtimise ja võimendustagatise kasutamise eesmärgil ning et tundlikku äriteavet ei väärkasutataks. |
| --- | --- |

(14)

Kaudse kliirimiskorraga võivad kaasneda spetsiifilised riskid. Seepärast on vaja, et kõik kaudses kliirimiskorras osalevad isikud, sealhulgas kliirivad liikmed ja kesksed vastaspooled, teeksid sellisest korrast tulenevad olulised riskid jooksvalt kindlaks ning jälgiksid ja juhiksid neid. Selleks on eriti oluline asjakohane teabevahetus klientide ja kliirivate liikmete vahel. Kliirivad liikmed peaksid aga tagama, et teavet kasutatakse ainult riskijuhtimise ja võimendustagatise kasutamise eesmärgil ning et tundlikku äriteavet ei väärkasutataks.

| (15) | Ühtsuse huvides ja finantsturgude sujuva toimimise tagamiseks on vaja, et käesoleva määruse sätteid ja määruse (EL) nr 600/2014 (3) artikli 30 lõike 2 kohaselt vastu võetud sätteid hakataks kohaldama samal kuupäeval. |
| --- | --- |

(15)

Ühtsuse huvides ja finantsturgude sujuva toimimise tagamiseks on vaja, et käesoleva määruse sätteid ja määruse (EL) nr 600/2014 (3) artikli 30 lõike 2 kohaselt vastu võetud sätteid hakataks kohaldama samal kuupäeval.

| (16) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(16)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (17) | ESMA on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (4) artikliga 10 korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogu arvamust. |
| --- | --- |

(17)

ESMA on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (4) artikliga 10 korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogu arvamust.

| (18) | Seepärast tuleks komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 149/2013 (5) muuta, |
| --- | --- |

(18)

Seepärast tuleks komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 149/2013 (5) muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 149/2013 muutmine

Komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 149/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 punkt b asendatakse järgmisega:
  „b)   „kaudne kliirimiskord“– kaudse kliirimise teenuste osutajate ja saajate vaheline lepinguline suhe, kui teenuseid osutab klient, kaudne klient või teine kaudne klient;“. |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)   „kaudne kliirimiskord“– kaudse kliirimise teenuste osutajate ja saajate vaheline lepinguline suhe, kui teenuseid osutab klient, kaudne klient või teine kaudne klient;“.

„kaudne kliirimiskord“

| 2) | Artiklisse 1 lisatakse punktid d ja e:
  „d)   „teine kaudne klient“– kaudse kliendi klient;
  e)   „kolmas kaudne klient“– teise kaudse kliendi klient.“ |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 1 lisatakse punktid d ja e:

„d)   „teine kaudne klient“– kaudse kliendi klient;

„teine kaudne klient“

e)   „kolmas kaudne klient“– teise kaudse kliendi klient.“

„kolmas kaudne klient“

| 3) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Nõuded kaudse kliirimise teenuste osutamisele klientide poolt

  1.   Klient võib osutada kaudsetele klientidele kaudse kliirimise teenuseid ainult juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:






  a) | klient on tegevusloaga krediidiasutus või investeerimisühing või üksus, mis on asutatud kolmandas riigis ja mida juhul, kui see oleks asutatud liidus, käsitataks krediidiasutuse või investeerimisühinguna; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Nõuded kaudse kliirimise teenuste osutamisele klientide poolt

1.   Klient võib osutada kaudsetele klientidele kaudse kliirimise teenuseid ainult juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a)

klient on tegevusloaga krediidiasutus või investeerimisühing või üksus, mis on asutatud kolmandas riigis ja mida juhul, kui see oleks asutatud liidus, käsitataks krediidiasutuse või investeerimisühinguna;

| b) | klient osutab kaudse kliirimise teenuseid mõistlikel kaubanduslikel tingimustel ja avalikustab kõnealuste teenuste osutamise üldtingimused; |
| --- | --- |

b)

klient osutab kaudse kliirimise teenuseid mõistlikel kaubanduslikel tingimustel ja avalikustab kõnealuste teenuste osutamise üldtingimused;

| c) | kliiriv liige on nõustunud käesoleva lõike punktis b osutatud üldtingimustega. |
| --- | --- |

c)

kliiriv liige on nõustunud käesoleva lõike punktis b osutatud üldtingimustega.

2.   Lõikes 1 osutatud klient ja kaudne klient kehtestavad kirjalikult kaudse kliirimiskorra. Kaudne kliirimiskord sisaldab vähemalt järgmisi lepingulisi tingimusi:

| a) | lõike 1 punktis b osutatud üldtingimused; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktis b osutatud üldtingimused;

| b) | kliendi kohustus täita kõik kohustused, mis on kaudsel kliendil kliiriva liikme ees ja mis puudutavad kaudse kliirimiskorraga hõlmatud tehinguid. |
| --- | --- |

b)

kliendi kohustus täita kõik kohustused, mis on kaudsel kliendil kliiriva liikme ees ja mis puudutavad kaudse kliirimiskorraga hõlmatud tehinguid.

Kaudse kliirimiskorra kõik aspektid dokumenteeritakse selgelt.

3.   Keskne vastaspool ei takista kaudses kliirimiskorras kokku leppimist mõistlikel kaubanduslikel tingimustel.“

| 4) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Kesksete vastaspoolte kohustused

  1.   Keskne vastaspool avab artikli 4 lõikes 4 osutatud kontod ja hoiab neid vastavalt kliiriva liikme taotlusele.


  2.   Keskne vastaspool, kes hoiab kontol mitme kaudse kliendi varasid ja positsioone, nagu on osutatud artikli 4 lõike 4 punktis b, säilitab iga kaudse kliendi positsioonide andmeid eraldi, arvutab iga kaudse kliendi puhul lisatagatise ja kogub nende lisatagatiste summasid brutoarvestuses, lähtudes artikli 4 lõikes 3 osutatud teabest.


  3.   Keskne vastaspool teeb kindlaks olulised riskid, mis tulenevad kaudse kliirimise teenuste osutamisest ja mis võivad mõjutada keskse vastaspoole vastupanuvõimet ebasoodsa turuarengu suhtes, ning jälgib ja juhib neid.“ |
| --- | --- |

4)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Kesksete vastaspoolte kohustused

1.   Keskne vastaspool avab artikli 4 lõikes 4 osutatud kontod ja hoiab neid vastavalt kliiriva liikme taotlusele.

2.   Keskne vastaspool, kes hoiab kontol mitme kaudse kliendi varasid ja positsioone, nagu on osutatud artikli 4 lõike 4 punktis b, säilitab iga kaudse kliendi positsioonide andmeid eraldi, arvutab iga kaudse kliendi puhul lisatagatise ja kogub nende lisatagatiste summasid brutoarvestuses, lähtudes artikli 4 lõikes 3 osutatud teabest.

3.   Keskne vastaspool teeb kindlaks olulised riskid, mis tulenevad kaudse kliirimise teenuste osutamisest ja mis võivad mõjutada keskse vastaspoole vastupanuvõimet ebasoodsa turuarengu suhtes, ning jälgib ja juhib neid.“

| 5) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4
  Kliirivate liikmete kohustused

  1.   Kliiriv liige, kes osutab kaudse kliirimise teenuseid, teeb seda mõistlikel kaubanduslikel tingimustel ja avalikustab kõnealuste teenuste osutamise üldtingimused.
  Esimeses lõigus osutatud üldtingimused hõlmavad minimaalseid rahalisi vahendeid ja tegevussuutlikkuse nõudeid kaudse kliirimise teenuseid osutavatele klientidele.


  2.   Kaudse kliirimise teenuseid osutav kliiriv liige avab vastavalt kliendi taotlusele vähemalt järgmised kontod ja hoiab neid:






  a) | esindajakonto varade ja positsioonidega, mida klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Kliirivate liikmete kohustused

1.   Kliiriv liige, kes osutab kaudse kliirimise teenuseid, teeb seda mõistlikel kaubanduslikel tingimustel ja avalikustab kõnealuste teenuste osutamise üldtingimused.

Esimeses lõigus osutatud üldtingimused hõlmavad minimaalseid rahalisi vahendeid ja tegevussuutlikkuse nõudeid kaudse kliirimise teenuseid osutavatele klientidele.

2.   Kaudse kliirimise teenuseid osutav kliiriv liige avab vastavalt kliendi taotlusele vähemalt järgmised kontod ja hoiab neid:

a)

esindajakonto varade ja positsioonidega, mida klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel;

| b) | esindajakonto varade ja positsioonidega, mida klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel, mille puhul kliiriv liige tagab, et kaudse kliendi positsioonidega ei tasaarvestata muu kaudse kliendi positsioone ja et kaudse kliendi varasid ei saa kasutada muu kaudse kliendi positsioonide katmiseks. |
| --- | --- |

b)

esindajakonto varade ja positsioonidega, mida klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel, mille puhul kliiriv liige tagab, et kaudse kliendi positsioonidega ei tasaarvestata muu kaudse kliendi positsioone ja et kaudse kliendi varasid ei saa kasutada muu kaudse kliendi positsioonide katmiseks.

3.   Kliiriv liige, kes hoiab lõike 2 punktis b osutatud kontol varasid ja positsioone mitme kaudse kliendi nimel ja arvel, esitab kesksele vastaspoolele iga päev kogu teabe, mida on vaja, et keskne vastaspool saaks teha kindlaks iga kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavad positsioonid. See teave põhineb artikli 5 lõikes 4 osutatud teabel.

4.   Kaudse kliirimise teenuseid osutav kliiriv liige avab vastavalt kliendi taotlusele keskses vastaspooles vähemalt järgmised kontod ja hoiab neid:

| a) | lahus hoitud konto, mis on nähtud ette ainult kaudsete klientide selliste varade ja positsioonide hoidmiseks, mida kliiriv liige hoiab lõike 2 punktis a osutatud kontol; |
| --- | --- |

a)

lahus hoitud konto, mis on nähtud ette ainult kaudsete klientide selliste varade ja positsioonide hoidmiseks, mida kliiriv liige hoiab lõike 2 punktis a osutatud kontol;

| b) | lahus hoitud konto, mis on nähtud ette ainult iga kliendi kaudsete klientide selliste varade ja positsioonide hoidmiseks, mida kliiriv liige hoiab lõike 2 punktis b osutatud kontol. |
| --- | --- |

b)

lahus hoitud konto, mis on nähtud ette ainult iga kliendi kaudsete klientide selliste varade ja positsioonide hoidmiseks, mida kliiriv liige hoiab lõike 2 punktis b osutatud kontol.

5.   Kliiriv liige kehtestab menetlused, mida kohaldatakse juhul, kui kaudse kliirimise teenuseid osutav klient jätab oma kohustused täitmata.

6.   Kliiriv liige, kes hoiab kaudsete klientide varasid ja positsioone artikli 2 lõikes a osutatud kontol

| a) | tagab, et lõikes 5 osutatud menetlused võimaldavad kõnealused varad ja positsioonid kiiresti pärast kliendi kohustuste täitmata jätmist likvideerida, sealhulgas varade ja positsioonide likvideerimine keskse vastaspoole tasandil, ning hõlmavad üksikasjalikke menetlusi kaudsete klientide teavitamiseks asjaolust, et klient jättis oma kohustused täitmata, ja ajast, mis eeldatavasti kulub kaudsete klientide varade ja positsioonide likvideerimiseks; |
| --- | --- |

a)

tagab, et lõikes 5 osutatud menetlused võimaldavad kõnealused varad ja positsioonid kiiresti pärast kliendi kohustuste täitmata jätmist likvideerida, sealhulgas varade ja positsioonide likvideerimine keskse vastaspoole tasandil, ning hõlmavad üksikasjalikke menetlusi kaudsete klientide teavitamiseks asjaolust, et klient jättis oma kohustused täitmata, ja ajast, mis eeldatavasti kulub kaudsete klientide varade ja positsioonide likvideerimiseks;

| b) | tagastab kohe pärast kliendi kohustuste täitmata jätmisega seotud rikkumismenetluse lõpule viimist kliendile kaudsete klientide arvel ja nimel summad, mis ollakse pärast varade ja positsioone likvideerimist temale võlgu. |
| --- | --- |

b)

tagastab kohe pärast kliendi kohustuste täitmata jätmisega seotud rikkumismenetluse lõpule viimist kliendile kaudsete klientide arvel ja nimel summad, mis ollakse pärast varade ja positsioone likvideerimist temale võlgu.

7.   Kliiriv liige, kes hoiab kaudsete klientide varasid ja positsioone artikli 2 lõikes b osutatud kontol

| a) | lisab lõikes 5 osutatud menetlustesse






  i) | sammud selliste varade ja positsioonide ülekandmiseks muule kliendile või kliirivale liikmele, mida kohustused täitmata jätnud klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel; |
| --- | --- | --- |

a)

lisab lõikes 5 osutatud menetlustesse

i)

sammud selliste varade ja positsioonide ülekandmiseks muule kliendile või kliirivale liikmele, mida kohustused täitmata jätnud klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel;

| ii) | sammud igale kaudsele kliendile selle varade ja positsioonide likvideerimise jaotise maksmiseks; |
| --- | --- |

ii)

sammud igale kaudsele kliendile selle varade ja positsioonide likvideerimise jaotise maksmiseks;

| iii) | üksikasjalik menetlus kaudsete klientide teavitamiseks asjaolust, et klient jättis oma kohustused täitmata, ja ajast, mis eeldatavasti kulub kõnealuste kaudsete klientide varade ja positsioonide likvideerimiseks; |
| --- | --- |

iii)

üksikasjalik menetlus kaudsete klientide teavitamiseks asjaolust, et klient jättis oma kohustused täitmata, ja ajast, mis eeldatavasti kulub kõnealuste kaudsete klientide varade ja positsioonide likvideerimiseks;

| b) | võtab lepingulise kohustuse algatada menetlused, et kanda varad ja positsioonid, mida kohustused täitmata jätnud klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel, kaudsete klientide taotlusel ja kohustused täitmata jätnud kliendi nõusolekut vajamata üle muule kliendile või kliirivale liikmele, kelle kohustused täitmata jätnud kliendi asjaomased kaudsed kliendid on määranud. Kõnealune muu klient või kliiriv liige on kohustatud need varad ja positsioonid vastu võtma ainult juhul, kui ta on eelnevalt sõlminud asjaomaste kaudsete klientidega sellekohase lepingu; |
| --- | --- |

b)

võtab lepingulise kohustuse algatada menetlused, et kanda varad ja positsioonid, mida kohustused täitmata jätnud klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel, kaudsete klientide taotlusel ja kohustused täitmata jätnud kliendi nõusolekut vajamata üle muule kliendile või kliirivale liikmele, kelle kohustused täitmata jätnud kliendi asjaomased kaudsed kliendid on määranud. Kõnealune muu klient või kliiriv liige on kohustatud need varad ja positsioonid vastu võtma ainult juhul, kui ta on eelnevalt sõlminud asjaomaste kaudsete klientidega sellekohase lepingu;

| c) | tagab, et lõikes 5 osutatud menetlused võimaldavad kõnealused varad ja positsioonid kiiresti pärast kliendi kohustuste täitmata jätmist likvideerida, sealhulgas varade ja positsioonide likvideerimine keskse vastaspoole tasandil, juhul kui punktis b osutatud ülekanne ei ole mingil põhjusel kaudses kliirimiskorras eelnevalt kindlaks määratud ülekandeperioodil toimunud; |
| --- | --- |

c)

tagab, et lõikes 5 osutatud menetlused võimaldavad kõnealused varad ja positsioonid kiiresti pärast kliendi kohustuste täitmata jätmist likvideerida, sealhulgas varade ja positsioonide likvideerimine keskse vastaspoole tasandil, juhul kui punktis b osutatud ülekanne ei ole mingil põhjusel kaudses kliirimiskorras eelnevalt kindlaks määratud ülekandeperioodil toimunud;

| d) | võtab pärast kõnealuste varade ja positsioonide likvideerimist lepingulise kohustuse algatada menetlused igale kaudsele kliendile likvideerimisjaotise maksmiseks; |
| --- | --- |

d)

võtab pärast kõnealuste varade ja positsioonide likvideerimist lepingulise kohustuse algatada menetlused igale kaudsele kliendile likvideerimisjaotise maksmiseks;

| e) | tagastab kohe kliendile kaudsete klientide arvel ja nimel summad, mis ollakse pärast varade ja positsioone likvideerimist temale võlgu, juhul kui kliiriv liige ei ole suutnud kaudseid kliente kindlaks teha või igale kaudsele kliendile punktis d osutatud likvideerimisjaotist maksta. |
| --- | --- |

e)

tagastab kohe kliendile kaudsete klientide arvel ja nimel summad, mis ollakse pärast varade ja positsioone likvideerimist temale võlgu, juhul kui kliiriv liige ei ole suutnud kaudseid kliente kindlaks teha või igale kaudsele kliendile punktis d osutatud likvideerimisjaotist maksta.

8.   Kliiriv liige teeb kindlaks olulised riskid, mis tulenevad kaudse kliirimise teenuste osutamisest ja mis võivad mõjutada tema vastupanuvõimet ebasoodsa turuarengu korral, ning jälgib ja juhib neid. Kliiriv liige kehtestab sisemenetlused tagamaks, et artikli 5 lõikes 8 osutatud teavet ei saa ärilisel otstarbel kasutada.“

| 6) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5
  Klientide kohustused

  1.   Kaudse kliirimise teenuseid osutav klient annab kaudsetele klientidele võimaluse valida vähemalt kontoliikide vahel, millele on osutatud artikli 4 lõikes 2, ning tagab, et kaudsed kliendid on täielikult teadlikud erinevatest segregatsiooni tasemetest ja iga kontoliigiga seotud riskidest.


  2.   Lõikes 1 osutatud klient määrab kaudsetele klientidele, kes ei ole kliendi määratud mõistliku aja jooksul endale kontoliiki valinud, ühe artikli 4 lõikes 2 osutatud kontodest. Klient teavitab kaudset klienti põhjendamatu viivituseta määratud kontoliigiga seotud riskidest. Kaudne klient võib igal ajal valida muu kontoliigi, esitades selleks kliendile kirjaliku taotluse.


  3.   Kaudse kliirimise teenust osutav klient säilitab eraldi andmeid ja peab eraldi kontosid, mis võimaldab eristada tema varasid ja positsioone tema kaudsete klientide nimel ja arvel hoitavatest varadest ja positsioonidest.


  4.   Kui kliiriv liige hoiab artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud kontol mitme kaudse kliendi varasid ja positsioone, esitab klient kliirivale liikmele iga päev kogu teabe, mida on vaja, et kliiriv liige saaks teha kindlaks iga kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavad positsioonid.


  5.   Kaudse kliirimise teenuseid osutav klient palub kliirival liikmel oma kaudsete klientide valiku põhjal avada keskses vastaspooles artikli 4 lõikes 4 osutatud kontod ja neid hoida.


  6.   Kaudse kliirimise teenuseid osutav klient annab kaudsetele klientidele piisavalt teavet, et nad saaksid kindlaks teha keskse vastaspoole ja kliiriva liikme, keda kasutati nende positsioonide kliirimiseks.


  7.   Kui kliiriv liige hoiab artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud kontol ühe või mitme kaudse kliendi varasid ja positsioone, lisab klient kaudsete klientidega kehtestatud kaudsesse kliirimiskorda kõik vajalikud tingimused tagamaks, et kliendi kohustuste täitmata jätmise korral võib kliiriv liige tagastada kaudsetele klientidele kiiresti selliste positsioonide ja varade likvideerimise jaotise, mida hoitakse kooskõlas artikli 4 lõikega 7 nende kaudsete klientide nimel ja arvel.


  8.   Klient annab kliirivale liikmele piisavalt teavet, et teha kindlaks olulised riskid, mis tulenevad kaudse kliirimise teenuste osutamisest ja mis võivad mõjutada kliiriva liikme vastupanuvõimet, ning jälgib ja juhib neid.


  9.   Klient kehtestab korra, millega tagatakse, et juhul, kui ta jätab oma kohustused täitmata, tehakse kogu teave, mis tal oma kaudsete klientide kohta on, sealhulgas artikli 5 lõikes 4 osutatud kaudsete klientide isikuandmed, kohe kliirivale liikmele kättesaadavaks.“ |
| --- | --- |

6)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Klientide kohustused

1.   Kaudse kliirimise teenuseid osutav klient annab kaudsetele klientidele võimaluse valida vähemalt kontoliikide vahel, millele on osutatud artikli 4 lõikes 2, ning tagab, et kaudsed kliendid on täielikult teadlikud erinevatest segregatsiooni tasemetest ja iga kontoliigiga seotud riskidest.

2.   Lõikes 1 osutatud klient määrab kaudsetele klientidele, kes ei ole kliendi määratud mõistliku aja jooksul endale kontoliiki valinud, ühe artikli 4 lõikes 2 osutatud kontodest. Klient teavitab kaudset klienti põhjendamatu viivituseta määratud kontoliigiga seotud riskidest. Kaudne klient võib igal ajal valida muu kontoliigi, esitades selleks kliendile kirjaliku taotluse.

3.   Kaudse kliirimise teenust osutav klient säilitab eraldi andmeid ja peab eraldi kontosid, mis võimaldab eristada tema varasid ja positsioone tema kaudsete klientide nimel ja arvel hoitavatest varadest ja positsioonidest.

4.   Kui kliiriv liige hoiab artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud kontol mitme kaudse kliendi varasid ja positsioone, esitab klient kliirivale liikmele iga päev kogu teabe, mida on vaja, et kliiriv liige saaks teha kindlaks iga kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavad positsioonid.

5.   Kaudse kliirimise teenuseid osutav klient palub kliirival liikmel oma kaudsete klientide valiku põhjal avada keskses vastaspooles artikli 4 lõikes 4 osutatud kontod ja neid hoida.

6.   Kaudse kliirimise teenuseid osutav klient annab kaudsetele klientidele piisavalt teavet, et nad saaksid kindlaks teha keskse vastaspoole ja kliiriva liikme, keda kasutati nende positsioonide kliirimiseks.

7.   Kui kliiriv liige hoiab artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud kontol ühe või mitme kaudse kliendi varasid ja positsioone, lisab klient kaudsete klientidega kehtestatud kaudsesse kliirimiskorda kõik vajalikud tingimused tagamaks, et kliendi kohustuste täitmata jätmise korral võib kliiriv liige tagastada kaudsetele klientidele kiiresti selliste positsioonide ja varade likvideerimise jaotise, mida hoitakse kooskõlas artikli 4 lõikega 7 nende kaudsete klientide nimel ja arvel.

8.   Klient annab kliirivale liikmele piisavalt teavet, et teha kindlaks olulised riskid, mis tulenevad kaudse kliirimise teenuste osutamisest ja mis võivad mõjutada kliiriva liikme vastupanuvõimet, ning jälgib ja juhib neid.

9.   Klient kehtestab korra, millega tagatakse, et juhul, kui ta jätab oma kohustused täitmata, tehakse kogu teave, mis tal oma kaudsete klientide kohta on, sealhulgas artikli 5 lõikes 4 osutatud kaudsete klientide isikuandmed, kohe kliirivale liikmele kättesaadavaks.“

| 7) | Lisatakse artikkel 5a:

  „Artikkel 5a
  Nõuded kaudse kliirimise teenuste osutamisele kaudsete klientide poolt

  1.   Kaudne klient võib osutada teisele kaudsele kliendile kaudse kliirimise teenuseid ainult juhul, kui kaudse kliirimiskorra osalised vastavad ühele lõikes 2 sätestatud nõuetest, ja kui täidetud on kõik järgmised tingimused:






  a) | kaudne klient on tegevusloaga krediidiasutus või investeerimisühing või üksus, mis on asutatud kolmandas riigis ja mida juhul, kui see oleks asutatud liidus, käsitataks krediidiasutuse või investeerimisühinguna; |
| --- | --- | --- |

7)

Lisatakse artikkel 5a:

„Artikkel 5a

Nõuded kaudse kliirimise teenuste osutamisele kaudsete klientide poolt

1.   Kaudne klient võib osutada teisele kaudsele kliendile kaudse kliirimise teenuseid ainult juhul, kui kaudse kliirimiskorra osalised vastavad ühele lõikes 2 sätestatud nõuetest, ja kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a)

kaudne klient on tegevusloaga krediidiasutus või investeerimisühing või üksus, mis on asutatud kolmandas riigis ja mida juhul, kui see oleks asutatud liidus, käsitataks krediidiasutuse või investeerimisühinguna;

| b) | kaudne klient ja teine kaudne klient kehtestavad kirjalikult kaudse kliirimiskorra. Kaudne kliirimiskord sisaldab vähemalt järgmisi lepingulisi tingimusi:






  i) | artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud üldtingimused; |
| --- | --- | --- |

b)

kaudne klient ja teine kaudne klient kehtestavad kirjalikult kaudse kliirimiskorra. Kaudne kliirimiskord sisaldab vähemalt järgmisi lepingulisi tingimusi:

i)

artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud üldtingimused;

| ii) | kaudse kliendi kohustus täita kõik kohustused, mis on teisel kaudsel kliendil kliendi ees ja mis puudutavad kaudse kliirimiskorraga hõlmatud tehinguid; |
| --- | --- |

ii)

kaudse kliendi kohustus täita kõik kohustused, mis on teisel kaudsel kliendil kliendi ees ja mis puudutavad kaudse kliirimiskorraga hõlmatud tehinguid;

| c) | kliiriv liige hoiab teise kaudse kliendi varasid ja positsioone artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud kontol. |
| --- | --- |

c)

kliiriv liige hoiab teise kaudse kliendi varasid ja positsioone artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud kontol.

Punktis b osutatud kaudse kliirimiskorra kõik aspektid dokumenteeritakse selgelt.

2.   Lõike 1 kohaldamisel peavad kaudse kliirimiskorra osalised vastama ühele järgmistest nõuetest:

| a) | kliiriv liige ja klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kaudne klient ei kuulu sinna gruppi; |
| --- | --- |

a)

kliiriv liige ja klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kaudne klient ei kuulu sinna gruppi;

| b) | klient ja kaudne klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kliiriv liige ega teine kaudne klient ei kuulu sinna gruppi. |
| --- | --- |

b)

klient ja kaudne klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kliiriv liige ega teine kaudne klient ei kuulu sinna gruppi.

3.   Kui kaudse kliirimiskorra on kehtestanud lõike 2 punktis a osutatud olukorras isikud, kohaldatakse

| a) | artikli 4 lõikeid 1, 5, 6 ja 8 kliendi suhtes nii, nagu see klient oleks kliiriv liige; |
| --- | --- |

a)

artikli 4 lõikeid 1, 5, 6 ja 8 kliendi suhtes nii, nagu see klient oleks kliiriv liige;

| b) | artikli 2 lõike 1 punkti b ning artikli 5 lõikeid 2, 3, 6, 8 ja 9 kaudse kliendi suhtes nii, nagu see kaudne klient oleks klient. |
| --- | --- |

b)

artikli 2 lõike 1 punkti b ning artikli 5 lõikeid 2, 3, 6, 8 ja 9 kaudse kliendi suhtes nii, nagu see kaudne klient oleks klient.

4.   Kui kaudse kliirimiskorra on kehtestanud lõike 2 punktis b osutatud olukorras isikud, kohaldatakse

| a) | artikli 4 lõikeid 5 ja 6 kliendi suhtes nii, nagu see klient oleks kliiriv liige; |
| --- | --- |

a)

artikli 4 lõikeid 5 ja 6 kliendi suhtes nii, nagu see klient oleks kliiriv liige;

| b) | artikli 2 lõike 1 punkti b ning artikli 5 lõikeid 2, 3, 6, 8 ja 9 kaudse kliendi suhtes nii, nagu see kaudne klient oleks klient.“ |
| --- | --- |

b)

artikli 2 lõike 1 punkti b ning artikli 5 lõikeid 2, 3, 6, 8 ja 9 kaudse kliendi suhtes nii, nagu see kaudne klient oleks klient.“

| 8) | Lisatakse artikkel 5b:

  „Artikkel 5b
  Nõuded kaudse kliirimise teenuste osutamisele teiste kaudsete klientide poolt

  1.   Teine kaudne klient võib osutada kolmandatele kaudsetele klientidele kaudse kliirimise teenuseid ainult juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:






  a) | kaudne klient ja teine kaudne klient on tegevusloaga krediidiasutused või investeerimisühingud või üksused, mis on asutatud kolmandas riigis ja mida juhul, kui need oleks asutatud liidus, käsitataks krediidiasutuse või investeerimisühinguna; |
| --- | --- | --- |

8)

Lisatakse artikkel 5b:

„Artikkel 5b

Nõuded kaudse kliirimise teenuste osutamisele teiste kaudsete klientide poolt

1.   Teine kaudne klient võib osutada kolmandatele kaudsetele klientidele kaudse kliirimise teenuseid ainult juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a)

kaudne klient ja teine kaudne klient on tegevusloaga krediidiasutused või investeerimisühingud või üksused, mis on asutatud kolmandas riigis ja mida juhul, kui need oleks asutatud liidus, käsitataks krediidiasutuse või investeerimisühinguna;

| b) | kliiriv liige ja klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kaudne klient ei kuulu sinna gruppi; |
| --- | --- |

b)

kliiriv liige ja klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kaudne klient ei kuulu sinna gruppi;

| c) | kaudne klient ja teine kaudne klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kolmas kaudne klient ei kuulu sinna gruppi; |
| --- | --- |

c)

kaudne klient ja teine kaudne klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kolmas kaudne klient ei kuulu sinna gruppi;

| d) | teine kaudne klient ja kolmas kaudne klient kehtestavad kirjalikult kaudse kliirimiskorra. Kaudne kliirimiskord sisaldab vähemalt järgmisi lepingulisi tingimusi:






  i) | artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud üldtingimused; |
| --- | --- | --- |

d)

teine kaudne klient ja kolmas kaudne klient kehtestavad kirjalikult kaudse kliirimiskorra. Kaudne kliirimiskord sisaldab vähemalt järgmisi lepingulisi tingimusi:

i)

artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud üldtingimused;

| ii) | teise kaudse kliendi kohustus täita kõik kohustused, mis on kolmandal kaudsel kliendil kaudse kliendi ees ja mis puudutavad kaudse kliirimiskorraga hõlmatud tehinguid; |
| --- | --- |

ii)

teise kaudse kliendi kohustus täita kõik kohustused, mis on kolmandal kaudsel kliendil kaudse kliendi ees ja mis puudutavad kaudse kliirimiskorraga hõlmatud tehinguid;

| e) | kliiriv liige hoiab kolmanda kaudse kliendi varasid ja positsioone artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud kontol. |
| --- | --- |

e)

kliiriv liige hoiab kolmanda kaudse kliendi varasid ja positsioone artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud kontol.

Esimese lõigu punktis d osutatud kaudse kliirimiskorra kõik aspektid dokumenteeritakse selgelt.

2.   Kui teised kaudsed liikmed osutavad kaudse kliirimise teenuseid vastavalt lõikele 1, kohaldatakse

| a) | artikli 4 lõikeid 1, 5, 6 ja 8 nii kliendi kui ka kaudse kliendi suhtes nii, nagu need oleksid kliirivad liikmed; |
| --- | --- |

a)

artikli 4 lõikeid 1, 5, 6 ja 8 nii kliendi kui ka kaudse kliendi suhtes nii, nagu need oleksid kliirivad liikmed;

| b) | artikli 2 lõike 1 punkti b ning artikli 5 lõikeid 2, 3, 6, 8 ja 9 nii kaudse kliendi kui ka teise kaudse kliendi suhtes nii, nagu need oleksid kliendid.“ |
| --- | --- |

b)

artikli 2 lõike 1 punkti b ning artikli 5 lõikeid 2, 3, 6, 8 ja 9 nii kaudse kliendi kui ka teise kaudse kliendi suhtes nii, nagu need oleksid kliendid.“

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 3. jaanuarist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. september 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

4

(5)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 149/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda, kliirigukohustust, avalikku registrit, juurdepääsu kauplemiskohale, finantssektoriväliseid vastaspooli ja nende börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodeid, mida ei kliirita keskse vastaspoolega (ELT L 52, 23.2.2013, lk 11).

5

---

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/20

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2156,

7. november 2017,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Kiełbasa piaszczańska“ (KGT))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Poola taotlus registreerida nimetus „Kiełbasa piaszczańska“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Poola taotlus registreerida nimetus „Kiełbasa piaszczańska“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Kiełbasa piaszczańska“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Kiełbasa piaszczańska“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Kiełbasa piaszczańska“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.2 „Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 205, 29.6.2017, lk 70.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2157,

16. november 2017,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 211/2012 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad teatavate kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad teatavate kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 211/2012 (3) klassifitseeriti etüülalkoholi (70 % massist) ja standardile EN 228 vastava bensiini (mootoribensiin) (30 % massist) segust koosnev toode CN-koodi 2207 20 00 alla. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 211/2012 (3) klassifitseeriti etüülalkoholi (70 % massist) ja standardile EN 228 vastava bensiini (mootoribensiin) (30 % massist) segust koosnev toode CN-koodi 2207 20 00 alla.

| (3) | Rakendusmäärusega (EL) nr 626/2014 (4) kehtestas komisjon kombineeritud nomenklatuuri teise osa grupi 22 lisamärkuse 12. Põhjendus, miks asjaomane toode rakendusmäärusega (EL) nr 211/2012 CN-koodi 2207 20 00 alla klassifitseeriti, tuleks viia kooskõlla kõnealuses lisamärkuses sätestatud eeskirjadega, et hoida ära võimalikke lahknevusi konkreetsete etüülalkoholi ja muude ainete segude tariifsel klassifitseerimisel ning tagada kombineeritud nomenklatuuri ühetaoline kohaldamine kogu liidus. Rakendusmääruse (EL) nr 211/2012 lisas esitatud kauba kirjelduses tuleks samuti selgelt osutada, et toodet kasutatakse mootorsõidukite kütuste tootmise toorainena. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmäärusega (EL) nr 626/2014 (4) kehtestas komisjon kombineeritud nomenklatuuri teise osa grupi 22 lisamärkuse 12. Põhjendus, miks asjaomane toode rakendusmäärusega (EL) nr 211/2012 CN-koodi 2207 20 00 alla klassifitseeriti, tuleks viia kooskõlla kõnealuses lisamärkuses sätestatud eeskirjadega, et hoida ära võimalikke lahknevusi konkreetsete etüülalkoholi ja muude ainete segude tariifsel klassifitseerimisel ning tagada kombineeritud nomenklatuuri ühetaoline kohaldamine kogu liidus. Rakendusmääruse (EL) nr 211/2012 lisas esitatud kauba kirjelduses tuleks samuti selgelt osutada, et toodet kasutatakse mootorsõidukite kütuste tootmise toorainena.

| (4) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 211/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 211/2012 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 211/2012 lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. november 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 12. märtsi 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 211/2012 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 73, 13.3.2012, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 10. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 626/2014, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 174, 13.6.2014, lk 26).

4

---

LISA

„LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Toode, mille koostis massiprotsentides on järgmine:







  — | etüülalkohol | 70 |
| — | standardile EN 228 vastav bensiin (mootoribensiin) | 30 |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon (CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Toode, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

—

etüülalkohol

70

—

standardile EN 228 vastav bensiin (mootoribensiin)

30

Toodet kasutatakse mootorsõidukite kütuste tootmise toorainena.

Seda veetakse mahtlastina.

2207 20 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 22 lisamärkusega 12 ning CN-koodide 2207 ja 2207 20 00 sõnastusega.

Toode on etüülalkoholi ja bensiini (mootoribensiin) segu. Toote protsentuaalne bensiini (mootoribensiini) sisaldus muudab selle inimtoiduks kõlbmatuks, kuid ei takista toote kasutamist tehniliseks otstarbeks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 2207 , neljas lõik).

Seega tuleb toode klassifitseerida denatureeritud etüülalkoholina CN-koodi 2207 20 00 alla.

---

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/2158,

20. november 2017,

millega kehtestatakse riskivähendusmeetmed ja võrdlusväärtused akrüülamiidisisalduse vähendamiseks toidus

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 852/2004 eesmärk on tagada toiduohutusega seoses tarbijakaitse kõrge tase. Selles määratletakse toiduhügieen kui meetmed ja tingimused ohtude ohjamiseks ning toidu inimestele tarvitamiseks kõlblikkuse tagamiseks, võttes arvesse selle kavandatud kasutust. Toiduohutust mõjutavad ohud ilmnevad, kui toit puutub kokku ohtlike mõjuritega, mille tagajärjeks on selle toidu saastumine. Toiduga seotud ohud võivad olla bioloogilised, keemilised või füüsikalised. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 852/2004 eesmärk on tagada toiduohutusega seoses tarbijakaitse kõrge tase. Selles määratletakse toiduhügieen kui meetmed ja tingimused ohtude ohjamiseks ning toidu inimestele tarvitamiseks kõlblikkuse tagamiseks, võttes arvesse selle kavandatud kasutust. Toiduohutust mõjutavad ohud ilmnevad, kui toit puutub kokku ohtlike mõjuritega, mille tagajärjeks on selle toidu saastumine. Toiduga seotud ohud võivad olla bioloogilised, keemilised või füüsikalised.

| (2) | Akrüülamiid on saasteaine nõukogu määruse (EMÜ) nr 315/93 (2) mõistes ning sellena on ta keemiline oht toiduahelas. |
| --- | --- |

(2)

Akrüülamiid on saasteaine nõukogu määruse (EMÜ) nr 315/93 (2) mõistes ning sellena on ta keemiline oht toiduahelas.

| (3) | Akrüülamiid on väikese molekulmassiga vees hästi lahustuv orgaaniline ühend, mis moodustub teatavate toitude koostises looduslikult esinevast asparagiinist ja suhkrutest, kui madala niiskussisaldusega toitu töödeldakse temperatuuril, mis tavaliselt ületab 120 °C. See ühend moodustub peamiselt küpsetatud või praetud süsivesikuterikastes toitudes, mille toorained, nagu näiteks teravili, kartulid ja kohvioad, sisaldavad selle lähteaineid. |
| --- | --- |

(3)

Akrüülamiid on väikese molekulmassiga vees hästi lahustuv orgaaniline ühend, mis moodustub teatavate toitude koostises looduslikult esinevast asparagiinist ja suhkrutest, kui madala niiskussisaldusega toitu töödeldakse temperatuuril, mis tavaliselt ületab 120 °C. See ühend moodustub peamiselt küpsetatud või praetud süsivesikuterikastes toitudes, mille toorained, nagu näiteks teravili, kartulid ja kohvioad, sisaldavad selle lähteaineid.

| (4) | Kuna mõnes toidus on akrüülamiidisisaldus oluliselt suurem kui selle sisaldus samasse tooterühma kuuluvates võrreldavates toodetes, kutsuti komisjoni soovituses 2013/647/EL (3) liikmesriikide pädevaid asutusi üles uurima toidukäitlejate kasutatavaid tootmis- ja töötlemismeetodeid, kui konkreetses toidus määratud akrüülamiidi sisaldus ületab kõnealuse soovituse lisas sätestatud indikatiivseid väärtusi. |
| --- | --- |

(4)

Kuna mõnes toidus on akrüülamiidisisaldus oluliselt suurem kui selle sisaldus samasse tooterühma kuuluvates võrreldavates toodetes, kutsuti komisjoni soovituses 2013/647/EL (3) liikmesriikide pädevaid asutusi üles uurima toidukäitlejate kasutatavaid tootmis- ja töötlemismeetodeid, kui konkreetses toidus määratud akrüülamiidi sisaldus ületab kõnealuse soovituse lisas sätestatud indikatiivseid väärtusi.

| (5) | Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitlev Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) teaduskomisjon (CONTAM-komisjon) võttis 2015. aastal vastu arvamuse toidus esineva akrüülamiidi kohta (4). Loomuuringute põhjal kinnitab toiduohutusamet varasemaid hinnanguid, et toidus sisalduv akrüülamiid suurendab vähi tekke riski tarbijate kõigis vanuserühmades. Kuna akrüülamiidi sisaldavad mitmesugused igapäevatoidud, on see probleem kõigi tarbijate jaoks ühine, kuid kehamassi arvesse võttes on lapsed kõige ohustatum vanuserühm. Akrüülamiidi võimalikku kahjulikku mõju närvisüsteemile, sünnieelsele ja -järgsele arengule ja meeste viljakusele ei peeta toidukaudse kokkupuute praeguse taseme juures probleemiks. Akrüülamiidiga toidu kaudu toimuva kokkupuute praegune tase tekitab kõigis vanuserühmades probleeme seoses selle aine kantserogeense toimega. |
| --- | --- |

(5)

Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitlev Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) teaduskomisjon (CONTAM-komisjon) võttis 2015. aastal vastu arvamuse toidus esineva akrüülamiidi kohta (4). Loomuuringute põhjal kinnitab toiduohutusamet varasemaid hinnanguid, et toidus sisalduv akrüülamiid suurendab vähi tekke riski tarbijate kõigis vanuserühmades. Kuna akrüülamiidi sisaldavad mitmesugused igapäevatoidud, on see probleem kõigi tarbijate jaoks ühine, kuid kehamassi arvesse võttes on lapsed kõige ohustatum vanuserühm. Akrüülamiidi võimalikku kahjulikku mõju närvisüsteemile, sünnieelsele ja -järgsele arengule ja meeste viljakusele ei peeta toidukaudse kokkupuute praeguse taseme juures probleemiks. Akrüülamiidiga toidu kaudu toimuva kokkupuute praegune tase tekitab kõigis vanuserühmades probleeme seoses selle aine kantserogeense toimega.

| (6) | Võttes arvesse toiduohutusameti järeldusi akrüülamiidi kantserogeense toime kohta ning ühtsete ja kohustuslike meetmete puudumist, mida toidukäitlejad peaksid akrüülamiidi sisalduse vähendamiseks võtma, on toiduohutuse tagamiseks ja akrüülamiidi sisalduse vähendamiseks vaja nende toiduainete puhul, mille toorained sisaldavad selle lähteaineid, sätestada asjakohased riskivähendusmeetmed. Akrüülamiidi sisaldust saab vähendada asjakohaste riskivähendusmeetmetega, näiteks hea hügieenitava rakendamise ning ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetel põhinevate protseduuride kohaldamisega. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse toiduohutusameti järeldusi akrüülamiidi kantserogeense toime kohta ning ühtsete ja kohustuslike meetmete puudumist, mida toidukäitlejad peaksid akrüülamiidi sisalduse vähendamiseks võtma, on toiduohutuse tagamiseks ja akrüülamiidi sisalduse vähendamiseks vaja nende toiduainete puhul, mille toorained sisaldavad selle lähteaineid, sätestada asjakohased riskivähendusmeetmed. Akrüülamiidi sisaldust saab vähendada asjakohaste riskivähendusmeetmetega, näiteks hea hügieenitava rakendamise ning ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetel põhinevate protseduuride kohaldamisega.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 4 kohaselt peavad toidukäitlejad järgima kõnealuse määruse eesmärkide saavutamiseks seatud sihtide täitmiseks vajalikke menetlusi ning kasutama oma tulemuslikkuse säilitamiseks asjakohaseid proovivõtu- ja analüüsimeetodeid. Sellega seoses võib eesmärkide, nt võrdlusväärtuste kehtestamine suunata hügieenieeskirjade rakendamist ning tagada ühtlasi teatavate ohtudega kokkupuute vähenemise. Riskivähendusmeetmed vähendaksid akrüülamiidi sisaldust toidus. Selleks, et kontrollida vastavust võrdlusväärtustele, tuleks meetmete tulemuslikkuses veendumiseks võtta proove ja teha analüüse. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 4 kohaselt peavad toidukäitlejad järgima kõnealuse määruse eesmärkide saavutamiseks seatud sihtide täitmiseks vajalikke menetlusi ning kasutama oma tulemuslikkuse säilitamiseks asjakohaseid proovivõtu- ja analüüsimeetodeid. Sellega seoses võib eesmärkide, nt võrdlusväärtuste kehtestamine suunata hügieenieeskirjade rakendamist ning tagada ühtlasi teatavate ohtudega kokkupuute vähenemise. Riskivähendusmeetmed vähendaksid akrüülamiidi sisaldust toidus. Selleks, et kontrollida vastavust võrdlusväärtustele, tuleks meetmete tulemuslikkuses veendumiseks võtta proove ja teha analüüse.

| (8) | Seepärast on asjakohane kehtestada riskivähendusmeetmed, millega määratakse kindlaks need toidu töötlemisetapid, mille jooksul võib toidus tekkida akrüülamiid, ning võtta meetmed akrüülamiidi sisalduse vähendamiseks nendes toiduainetes. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast on asjakohane kehtestada riskivähendusmeetmed, millega määratakse kindlaks need toidu töötlemisetapid, mille jooksul võib toidus tekkida akrüülamiid, ning võtta meetmed akrüülamiidi sisalduse vähendamiseks nendes toiduainetes.

| (9) | Käesolevas määruses sätestatud riskivähendusmeetmed põhinevad teaduse ja tehnika praegusele tasemele vastavatel teadmistel ning on osutunud akrüülamiidi sisaldust vähendavateks ilma toote kvaliteeti ja mikrobioloogilist ohutust halvendamata. Kõnealused riskivähendusmeetmed on kehtestatud pärast ulatuslikku konsulteerimist asjaomaste toidukäitlejaid esindavate organisatsioonidega, tarbijatega ja liikmesriikide pädevate asutuste ekspertidega. Kui riskivähendusmeetmete hulka kuulub ka toidu lisaainete ja muude ainete kasutamine, tuleks toidu lisaaineid ja muid aineid kasutada vastavalt nende lubatud kasutusele. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses sätestatud riskivähendusmeetmed põhinevad teaduse ja tehnika praegusele tasemele vastavatel teadmistel ning on osutunud akrüülamiidi sisaldust vähendavateks ilma toote kvaliteeti ja mikrobioloogilist ohutust halvendamata. Kõnealused riskivähendusmeetmed on kehtestatud pärast ulatuslikku konsulteerimist asjaomaste toidukäitlejaid esindavate organisatsioonidega, tarbijatega ja liikmesriikide pädevate asutuste ekspertidega. Kui riskivähendusmeetmete hulka kuulub ka toidu lisaainete ja muude ainete kasutamine, tuleks toidu lisaaineid ja muid aineid kasutada vastavalt nende lubatud kasutusele.

| (10) | Võrdlusväärtused on tulemusnäitajad, mida kasutatakse riskivähendusmeetmete tulemuslikkuse kontrollimiseks ning mis põhinevad kogemusel ja andmetel aine esinemise kohta suurtes toidugruppides. Need väärtused tuleks kehtestada nii madalad, kui on mõistlikkuse piires võimalik saavutada kõiki asjakohaseid riskivähendusmeetmeid võttes. Võrdlusväärtuste kindlaksmääramisel tuleb arvestada toiduohutusameti andmebaasis olevaid kõige uuemaid akrüülamiidi esinemise andmeid, seejuures eeldatakse et suure toidugrupi siseselt on üldjuhul head tava kasutades võimalik suurima akrüülamiidisisaldusega toodangus akrüülamiidisisaldust 10–15 % vähendada. On teada, et teatavatel juhtudel on konkreetsed toidugrupid suured ning et sellisesse suurde toidugruppi kuuluvad konkreetsed toidud võivad tootmis-, geograafiliste või hooajaliste tingimuste või toote omaduste tõttu olla niisugused, mille puhul ei ole kõigi riskivähendusmeetmete võtmisest hoolimata võimalik võrdlusväärtusi saavutada. Sellisel juhul peaks toidukäitleja suutma tõendada, et ta on võtnud asjakohaseid riskivähendusmeetmeid. |
| --- | --- |

(10)

Võrdlusväärtused on tulemusnäitajad, mida kasutatakse riskivähendusmeetmete tulemuslikkuse kontrollimiseks ning mis põhinevad kogemusel ja andmetel aine esinemise kohta suurtes toidugruppides. Need väärtused tuleks kehtestada nii madalad, kui on mõistlikkuse piires võimalik saavutada kõiki asjakohaseid riskivähendusmeetmeid võttes. Võrdlusväärtuste kindlaksmääramisel tuleb arvestada toiduohutusameti andmebaasis olevaid kõige uuemaid akrüülamiidi esinemise andmeid, seejuures eeldatakse et suure toidugrupi siseselt on üldjuhul head tava kasutades võimalik suurima akrüülamiidisisaldusega toodangus akrüülamiidisisaldust 10–15 % vähendada. On teada, et teatavatel juhtudel on konkreetsed toidugrupid suured ning et sellisesse suurde toidugruppi kuuluvad konkreetsed toidud võivad tootmis-, geograafiliste või hooajaliste tingimuste või toote omaduste tõttu olla niisugused, mille puhul ei ole kõigi riskivähendusmeetmete võtmisest hoolimata võimalik võrdlusväärtusi saavutada. Sellisel juhul peaks toidukäitleja suutma tõendada, et ta on võtnud asjakohaseid riskivähendusmeetmeid.

| (11) | Komisjon peaks võrdlusväärtusi regulaarselt läbi vaatama eesmärgiga kehtestada madalamad väärtused, et kajastada toidus esineva akrüülamiidi sisalduse pidevat vähendamist. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon peaks võrdlusväärtusi regulaarselt läbi vaatama eesmärgiga kehtestada madalamad väärtused, et kajastada toidus esineva akrüülamiidi sisalduse pidevat vähendamist.

| (12) | Toidukäitlejad, kes toodavad käesoleva määruse kohaldamisalasse jäävaid toite ning tegelevad jaemüügiga ja/või varustavad otse ainult kohalikke jaekaubandusettevõtteid, on enamasti väikekäitlejad. Seega kohandatakse riskivähendusmeetmeid vastavalt nende tegevusele. Toidukäitlejad, kes on suurema ühendatud ettevõtte osad või frantsiisivõtjad ja keda varustatakse tsentraalselt, peavad võtma täiendavaid riskivähendusmeetmeid, mida kasutatakse suuremamahulise äritegevuse korral, sest need meetmed vähendavad veelgi akrüülamiidi sisaldust toidus ja nende võtmine on selliste ettevõtjate puhul teostatav. |
| --- | --- |

(12)

Toidukäitlejad, kes toodavad käesoleva määruse kohaldamisalasse jäävaid toite ning tegelevad jaemüügiga ja/või varustavad otse ainult kohalikke jaekaubandusettevõtteid, on enamasti väikekäitlejad. Seega kohandatakse riskivähendusmeetmeid vastavalt nende tegevusele. Toidukäitlejad, kes on suurema ühendatud ettevõtte osad või frantsiisivõtjad ja keda varustatakse tsentraalselt, peavad võtma täiendavaid riskivähendusmeetmeid, mida kasutatakse suuremamahulise äritegevuse korral, sest need meetmed vähendavad veelgi akrüülamiidi sisaldust toidus ja nende võtmine on selliste ettevõtjate puhul teostatav.

| (13) | Riskivähendusmeetmete toimivust akrüülamiidi sisalduse vähendamisel tuleks kontrollida proovide võtmise ja nende analüüsimise teel. On asjakohane määrata kindlaks selle proovivõtu ja analüüsimise nõuded, mida toidukäitleja peab tegema. Seoses proovivõtuga tuleks kindlaks määrata analüütilised nõuded ja proovivõtu sagedus, millega tagada, et saadud analüüsitulemused on toodangu suhtes esindavad. Toidukäitlejad, kes toodavad käesoleva määruse kohaldamisalasse jäävaid toiduaineid ning tegelevad jaemüügiga ja/või varustavad otse ainult kohalikke jaekaubandusettevõtteid, on oma toodangust proovide võtmise ja nende akrüülamiidisisalduse analüüsimise kohustusest vabastatud, sest selline nõue lisaks nende tegevusele ebaproportsionaalselt suure koormuse. |
| --- | --- |

(13)

Riskivähendusmeetmete toimivust akrüülamiidi sisalduse vähendamisel tuleks kontrollida proovide võtmise ja nende analüüsimise teel. On asjakohane määrata kindlaks selle proovivõtu ja analüüsimise nõuded, mida toidukäitleja peab tegema. Seoses proovivõtuga tuleks kindlaks määrata analüütilised nõuded ja proovivõtu sagedus, millega tagada, et saadud analüüsitulemused on toodangu suhtes esindavad. Toidukäitlejad, kes toodavad käesoleva määruse kohaldamisalasse jäävaid toiduaineid ning tegelevad jaemüügiga ja/või varustavad otse ainult kohalikke jaekaubandusettevõtteid, on oma toodangust proovide võtmise ja nende akrüülamiidisisalduse analüüsimise kohustusest vabastatud, sest selline nõue lisaks nende tegevusele ebaproportsionaalselt suure koormuse.

| (14) | Lisaks proovide võtmisele ja analüüsimisele toidukäitlejate poolt nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 (5) liikmesriikidelt regulaarsete ametlike kontrollide tegemist, et tagada vastavus sööda- ja toidualastele õigusnormidele. Liikmesriikide ametlike kontrollide käigus toimuv proovivõtt ja analüüs peab vastama määruse (EÜ) nr 882/2004 kohaldamiseks kindlaksmääratud proovivõtu- ja analüüsikriteeriumidele. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks proovide võtmisele ja analüüsimisele toidukäitlejate poolt nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 (5) liikmesriikidelt regulaarsete ametlike kontrollide tegemist, et tagada vastavus sööda- ja toidualastele õigusnormidele. Liikmesriikide ametlike kontrollide käigus toimuv proovivõtt ja analüüs peab vastama määruse (EÜ) nr 882/2004 kohaldamiseks kindlaksmääratud proovivõtu- ja analüüsikriteeriumidele.

| (15) | Lisaks käesolevas määruses sätestatud meetmetele tuleks kaaluda akrüülamiidi piirnormide kehtestamist teatavas toidus vastavalt määrusele (EMÜ) nr 315/93 pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks käesolevas määruses sätestatud meetmetele tuleks kaaluda akrüülamiidi piirnormide kehtestamist teatavas toidus vastavalt määrusele (EMÜ) nr 315/93 pärast käesoleva määruse jõustumist.

| (16) | Riskivähendusmeetmete võtmine toidukäitlejate poolt võib hõlmata nende praeguse tootmisprotsessi muutmist, mistõttu on asjakohane ette näha üleminekuperiood enne käesoleva määrusega ette nähtud meetmete kohaldamist. |
| --- | --- |

(16)

Riskivähendusmeetmete võtmine toidukäitlejate poolt võib hõlmata nende praeguse tootmisprotsessi muutmist, mistõttu on asjakohane ette näha üleminekuperiood enne käesoleva määrusega ette nähtud meetmete kohaldamist.

| (17) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Ilma et see piiraks toidu valdkonnas kohaldatavaid liidu õigusnorme, peavad toidukäitlejad, kes toodavad ja viivad turule lõikes 2 loetletud toiduaineid, artikli 2 kohaselt võtma I ja II lisas sätestatud riskivähendusmeetmeid, et saavutada akrüülamiidi sisaldusi, mis on nii väikesed kui mõistlikkuse piires võimalik ja jäävad allapoole IV lisas sätestatud võrdlusväärtusi.

2.   Toiduained, millele lõikes 1 osutatakse, on järgmised:

| a) | friikartulid, muud tükeldatud (frititud) tooted ja viilutatud toorest kartulist valmistatud kartulikrõpsud; |
| --- | --- |

a)

friikartulid, muud tükeldatud (frititud) tooted ja viilutatud toorest kartulist valmistatud kartulikrõpsud;

| b) | kartulitainast valmistatud kartulikrõpsud, suupisted, kreekerid ja muud kartulitooted; |
| --- | --- |

b)

kartulitainast valmistatud kartulikrõpsud, suupisted, kreekerid ja muud kartulitooted;

| c) | saia-leivatooted; |
| --- | --- |

c)

saia-leivatooted;

| d) | hommikusöögihelbed (välja arvatud pudrud); |
| --- | --- |

d)

hommikusöögihelbed (välja arvatud pudrud);

| e) | valikpagaritooted: küpsised, kuivikud, teraviljabatoonid, skoonid, vahvlitorbikud, lehtvahvlid, pärmipannkoogid ja piparkoogid, samuti kreekerid, näkileivad ja saia-leiva asendustooted. Selles kategoorias on kreeker kuiv küpsis (teraviljajahust küpsetatud toode); |
| --- | --- |

e)

valikpagaritooted: küpsised, kuivikud, teraviljabatoonid, skoonid, vahvlitorbikud, lehtvahvlid, pärmipannkoogid ja piparkoogid, samuti kreekerid, näkileivad ja saia-leiva asendustooted. Selles kategoorias on kreeker kuiv küpsis (teraviljajahust küpsetatud toode);

| f) | kohv:






  i) | röstitud kohv; |
| --- | --- | --- |

f)

kohv:

i)

röstitud kohv;

| ii) | lahustuv kohv; |
| --- | --- |

ii)

lahustuv kohv;

| g) | kohviasendajad; |
| --- | --- |

g)

kohviasendajad;

| h) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013 (6) määratletud imikutoit ning imikute ja väikelaste teraviljapõhine töödeldud toit. |
| --- | --- |

h)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013 (6) määratletud imikutoit ning imikute ja väikelaste teraviljapõhine töödeldud toit.

Artikkel 2

Riskivähendusmeetmed

1.   Toidukäitlejad, kes toodavad ja viivad turule artikli 1 lõikes 2 loetletud toiduaineid, peavad võtma I lisas sätestatud riskivähendusmeetmeid.

2.   Erandina lõikest 1 peavad toidukäitlejad, kes toodavad artikli 1 lõikes 2 loetletud toiduaineid ning tegelevad jaemüügiga ja/või varustavad otse ainult kohalikke jaekaubandusettevõtteid, võtma II lisa A osas esitatud riskivähendusmeetmeid.

3.   Lõikes 2 osutatud toidukäitlejad, kes tegutsevad otsese kontrolli all olevates rajatistes ning tegutsevad ühe kaubamärgi või tegevuslitsentsi all suurema ühendatud ettevõtte osadena või frantsiisivõtjatena, kusjuures neile annab juhiseid toidukäitleja, kes neid artikli 1 lõikes 2 osutatud toiduainetega tsentraalselt varustab, peavad võtma II lisa B osas esitatud täiendavaid riskivähendusmeetmeid.

4.   Võrdlusväärtuste ületamise korral vaatavad toidukäitlejad kohaldatavad riskivähendusmeetmed läbi ning kohandavad protsesse ja kontrolltegevusi, et saavutada akrüülamiidi sisaldus, mis on nii madal kui mõistlikkuse piires võimalik ja jääb allapoole IV lisas sätestatud võrdlusväärtust. Selleks peavad toidukäitlejad arvesse võtma toiduainete ohutust, spetsiifilisi tootmis- ja geograafilisi tingimusi või toote omadusi.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 1) | Mõisted „toit“, „toidukäitleja“, „jaemüük“, „turuleviimine“ ja „lõpptarbija“, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (7) artiklites 2 ja 3. |
| --- | --- |

1)

Mõisted „toit“, „toidukäitleja“, „jaemüük“, „turuleviimine“ ja „lõpptarbija“, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (7) artiklites 2 ja 3.

7

| 2) | „Võrdlusväärtused“ – tulemusnäitajad, mida kasutatakse riskivähendusmeetmete tulemuslikkuse kontrollimiseks ning mis põhinevad kogemusel ja andmetel aine esinemise kohta suurtes toidugruppides. |
| --- | --- |

2)

„Võrdlusväärtused“ – tulemusnäitajad, mida kasutatakse riskivähendusmeetmete tulemuslikkuse kontrollimiseks ning mis põhinevad kogemusel ja andmetel aine esinemise kohta suurtes toidugruppides.

Artikkel 4

Proovide võtmine ja analüüs

1.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud toidukäitlejad koostavad kava oma toodangust proovide võtmiseks ja artikli 1 lõikes 2 loetletud toiduainete akrüülamiidisisalduse analüüsimiseks.

2.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud toidukäitlejad peavad arvestust võetud riskivähendusmeetmete kohta, mis on sätestatud I lisas.

3.   Artikli 2 lõikes 3 osutatud toidukäitlejad peavad arvestust võetud riskivähendusmeetmete kohta, mis on sätestatud II lisa A ja B osas.

4.   Artikli 2 lõigetes 1 ja 3 osutatud toidukäitlejad võtavad proove ja analüüsivad toiduainete akrüülamiidisisaldust vastavalt III lisas sätestatud nõuetele ning dokumenteerivad proovivõtu- ja analüüsitulemused.

5.   Kui proovide ja analüüside tulemustest selgub, et sisaldused ei ole allpool käesoleva määruse IV lisas sätestatud akrüülamiidi võrdlusväärtusi, vaatavad artikli 2 lõigetes 1 ja 3 osutatud toidukäitlejad vastavalt artikli 2 lõikele 4 riskivähendusmeetmed viivitamata läbi.

6.   Erandina ei kohaldata käesolevat artiklit artikli 2 lõikes 2 osutatud toidukäitlejate korral. Kõnealused toidukäitlejad peavad suutma tõendada II lisa A osas sätestatud riskivähendusmeetmete võtmist.

Artikkel 5

Akrüülamiidi võrdlusväärtuste läbivaatamine

Komisjon vaatab toiduainetes leiduva akrüülamiidi võrdlusväärtused, mis on sätestatud IV lisas, läbi iga kolme aasta möödudes ning esimest korda kolme aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Võrdlusväärtuste läbivaatamine põhineb toiduohutusameti andmebaasis olevatel andmetel akrüülamiidi esinemise kohta, mis on seotud läbivaatamisperioodiga ja mille on toiduohutusameti andmebaasi sisestanud pädevad asutused ja toidukäitlejad.

Artikkel 6

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 11. aprillist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. november 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes (EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 8. novembri 2013. aasta soovitus 2013/647/EL akrüülamiidisisalduse uurimise kohta toidus (ELT L 301, 12.11.2013, lk 15).

3

(4)  
  EFSA Journal 2015; 13(6):4104.

4

EFSA Journal

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 35).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

7

---

I LISA

ARTIKLI 2 LÕIKES 1 OSUTATUD RISKIVÄHENDUSMEETMED

Kui käesolevas lisas esitatud riskivähendusmeetmete hulka kuulub ka toidu lisaainete ja muude ainete kasutamine, tuleb toidu lisaaineid ja muid aineid kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 1332/2008 (1) ja (EÜ) nr 1333/2008 (2) ning komisjoni määruse (EL) nr 231/2012 (3) sätetele.

I.   TOORE KARTULI PÕHISED TOOTED

Sobivate kartulisortide valimine

| 1. | Toidukäitleja teeb kindlaks sellised kartulisordid, mis sobivad vastavat liiki toote valmistamiseks ja milles akrüülamiidi lähteainete, nagu näiteks redutseerivate suhkrute (fruktoos ja glükoos) ning asparagiini sisaldus on kõige väiksem, ja kasutab neid sorte. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toidukäitleja kasutab sellistest sortidest kartuleid, mida on säilitatud konkreetsele kartulisordile kohaldatavates tingimustes ja ettenähtud säilitusaja jooksul. Säilitatud kartuleid tuleb kasutada nende optimaalse säilivusaja jooksul. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toidukäitleja teeb kindlaks kartulisordid, milles akrüülamiidi tekkimise võimalus kasvatamise, säilitamise ja töötlemise ajal on väiksem. Tulemused tuleb dokumenteerida. |
| --- | --- |

3.

Vastuvõtukriteeriumid

| 1. | Toidukäitleja täpsustab kartulite tarnimisega seotud korraldustes redutseerivate suhkrute maksimumsisalduse kartulites, samuti muljutud, plekiliste ja kahjustatud kartulite maksimumkoguse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui redutseerivate suhkrute sisaldus kartulites või muljutud, plekiliste ja kahjustatud kartulite kogus ületab kindlaks määratud sisalduse või koguse, võib toidukäitleja kartuli tarne vastu võtta, määrates kindlaks täiendavalt kasutatavad riskivähendusmeetmed, mille võtmisega tagatakse, et akrüülamiidi sisaldus lõpptootes on nii väike kui mõistlikkuse piires võimalik ja jääb allapoole IV lisas esitatud võrdlusväärtust. |
| --- | --- |

2.

Kartulite säilitamine ja vedu

| 1. | Kui toidukäitlejal on oma hoidlad:






  — | temperatuur peab olema säilitatavale kartulisordile sobiv ja üle 6 °C; |
| --- | --- | --- |

1.

—

temperatuur peab olema säilitatavale kartulisordile sobiv ja üle 6 °C;

| — | niiskustase peab olema selline, et vananemise tõttu magusaks muutumine oleks minimaalne; |
| --- | --- |

—

niiskustase peab olema selline, et vananemise tõttu magusaks muutumine oleks minimaalne;

| — | pikaajaliselt säilitatava kartuli korral tuleb idanemise pärssimiseks kasutada sobivaid aineid, kui see on lubatud; |
| --- | --- |

—

pikaajaliselt säilitatava kartuli korral tuleb idanemise pärssimiseks kasutada sobivaid aineid, kui see on lubatud;

| — | säilitamise ajal tuleb kontrollida redutseerivate suhkrute sisaldust kartulites. |
| --- | --- |

—

säilitamise ajal tuleb kontrollida redutseerivate suhkrute sisaldust kartulites.

| 2. | Saagikoristuse ajal tuleb seirata redutseerivate suhkrute sisaldust kartulipartiides. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toidukäitleja peab täpsustama kartuliveo tingimused, nimelt temperatuuri ja kestuse, eriti kui välisõhu temperatuur on säilitamise temperatuurirežiimist märgatavalt madalam, et tagada kartulite veo jooksul temperatuuri püsimine vähemalt samal tasemel, nagu säilitamise ajal kasutatud temperatuurirežiimi korral. Need spetsifikatsioonid tuleb dokumenteerida. |
| --- | --- |

3.

a)   KARTULIKRÕPSUD VIILUTATUD KARTULIST

Retsept ja valmistusprotsess

| 1. | Toidukäitleja määrab iga toote puhul kindlaks frittimisõli temperatuuri fritterist väljumisel. See temperatuur peab olema nii madal kui konkreetse liini ja toote puhul võimalik, vastama kvaliteedi- ja toiduohutusstandarditele ning arvestama asjakohaseid tegureid (nt fritteri tootja, fritteri tüüp, kartuli sort, tahkete ainete üldsisaldus, kartuli suurus, kasvatustingimused, suhkrusisaldus, hooajalisus ja taotletav niiskusesisaldus tootes). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui frittimisõli temperatuur fritterist väljumisel on konkreetse toote, tootmisprotsessi või tehnoloogia tõttu üle 168 °C, esitab toidukäitleja andmed, mis tõendavad, et akrüülamiidi sisaldus lõpptootes on nii väike kui mõistlikkuse piires võimalik ja et IV lisas esitatud võrdlusväärtus on saavutatud. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toidukäitleja määrab iga toote puhul kindlaks frittimisjärgse niiskusesisalduse, mis peab olema nii suur kui konkreetse liini ja toote puhul võimalik, vastama ootuspärastele kvaliteedi- ja toiduohutusstandarditele ning arvestama asjakohaseid tegureid (nt kartuli sort, hooajalisus, mugula suurus ja temperatuur fritterist väljumisel). Niiskuse miinimumsisaldus ei tohi olla alla 1,0 %. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Toidukäitleja kasutab kartulikrõpsude frittimisjärgset värvuse järgi käsitsi ja/või optilis-elektrooniliselt sortimist. |
| --- | --- |

4.

b)   FRIIKARTULID JA MUUD TÜKELDATUD FRITITUD VÕI AHJUS KÜPSETATUD KARTULITOOTED

Retsept ja valmistusprotsess

| 1. | Enne kasutamist tuleb kontrollida redutseerivate suhkrute sisaldust kartulites. Seda saab teha katsepraadimisega, milles kasutatakse redutseerivate suhkrute võimaliku suure sisalduse indikaatorina värve: orienteeriv katsepraadimine 20–25 ribaga kartuli keskosast, mida praetakse, et hinnata praetud kartuliriba värvust võrreldes seda värvusega USDA/Munselli värvikaardil või kalibreeritud ettevõttepõhistel värvikaartidel väikeettevõtjatele. Alternatiivina võib valmistoote üldist praadimisvärvust mõõta eriseadmetega (nt Agtroni seadmed). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toidukäitleja eemaldab ebaküpsed mugulad, mille veealune kaal on väike ja redutseerivate suhkrute sisaldus suur. Nende eemaldamiseks võib mugulaid suunata läbi soolalahuse või muu sarnase süsteemi, milles ebaküpsed mugulad pinnale kerkivad, või kartuleid halbade mugulate leidmiseks eelnevalt pesta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toidukäitleja eemaldab liiga õhukesed tükid kohe pärast lõikamist, et vältida kuumtöödeldud valmistootes kõrbenud osi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Toidukäitleja blanšeerib kartuliribasid, et eemaldada osa redutseerivaid suhkruid ribade välispinnalt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Toidukäitleja kohandab blanšeerimisprotsessid vastavalt sissetuleva tooraine konkreetsetele kvaliteediomadustele, nii et valmistoote värvus jääks spetsifikatsiooni piiridesse. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Toidukäitleja ennetab kartulitoodete värvuse (ensümaatilisi) muutusi ja kuumtöötlemise järgset tumenemist. Selleks võib kasutada dinaatriumdifosfaati (E450), mis alandab ka pesuvee pH-d ja pärsib pruunistumisreaktsiooni. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Redutseerivate suhkrute kasutamist pruunistusainena tuleb vältida. Neid võib kasutada ainult vajaduse korral, et püsida spetsifikatsiooni piirides. Toidukäitleja jälgib lõpptoote värvust, tehes lõplikult valminud tootele värvuskontrolli. Pärast blanšeerimist lisatakse vajaduse korral kontrollitult dekstroosi, mis võimaldab saavutada vajaliku lõppvärvuse. Pärast blanšeerimist dekstroosi kontrollitud lisamise tulemusel on akrüülamiidi sisaldus kuumtöödeldud lõpptootes madalam ning värv on sama mis blanšeerimata tootel, mis sisaldab vaid loomulikul teel kogunenud redutseerivaid suhkruid. |
| --- | --- |

7.

Teave lõppkasutajale

| 1. | Lõppkasutajatele esitab toidukäitleja pakendil ja/või muude teabevahetuskanalite kaudu soovitatava kuumtöötlusmeetodi, täpsustades valmistusaja, temperatuuri ning ahjus küpsetamiseks, pannil praadimiseks või frittimiseks sobiva tootekoguse. Soovitatava kuumtöötluse juhend peab tarbijale olema selgelt esitatud kõigil toote pakenditel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1169/2011 toidualase teabe tarbijale esitamise kohta (4).
  Soovitatavad kuumtöötlusmeetodid peavad olema kooskõlas kliendi spetsifikatsioonide ja professionaalse lõppkasutaja nõuetega ning neid tuleb iga tooteliigi puhul kontrollida, tagamaks, et toodetel on kõige heledama aktsepteeritava värvuse juures optimaalne organoleptiline kvaliteet, samuti tuleb neid kontrollida iga konkreetse kuumtöötlusmeetodi (nt fritter, ahi) kaupa ning veenduda, et akrüülamiidi sisaldus jääb allapoole IV lisas määratud võrdlusväärtust.
  Toidukäitleja soovitab muudele lõppkasutajatele peale tarbijate, et neil peaksid olema vahendid käitlejate (nt kokad) jaoks, mis tagaksid heade kuumtöötlusmeetodite kasutamise, samuti peaksid nad pakkuma kalibreeritud varustust (nt taimerid, praadimiskõverad, värvikaardid (nt USDA/Munsell)) või vähemalt selgeid pilte lõpliku valmistoote taotletava värvuse kohta. |
| --- | --- |

1.

Soovitatavad kuumtöötlusmeetodid peavad olema kooskõlas kliendi spetsifikatsioonide ja professionaalse lõppkasutaja nõuetega ning neid tuleb iga tooteliigi puhul kontrollida, tagamaks, et toodetel on kõige heledama aktsepteeritava värvuse juures optimaalne organoleptiline kvaliteet, samuti tuleb neid kontrollida iga konkreetse kuumtöötlusmeetodi (nt fritter, ahi) kaupa ning veenduda, et akrüülamiidi sisaldus jääb allapoole IV lisas määratud võrdlusväärtust.

Toidukäitleja soovitab muudele lõppkasutajatele peale tarbijate, et neil peaksid olema vahendid käitlejate (nt kokad) jaoks, mis tagaksid heade kuumtöötlusmeetodite kasutamise, samuti peaksid nad pakkuma kalibreeritud varustust (nt taimerid, praadimiskõverad, värvikaardid (nt USDA/Munsell)) või vähemalt selgeid pilte lõpliku valmistoote taotletava värvuse kohta.

| 2. | Eriti soovitavad toidukäitlejad lõppkasutajatel:






  — | hoida temperatuuri frittimisel vahemikus 160–175 °C ja ahju kasutamise korral vahemikus 180–220 °C. Kui ventilaator on sisse lülitatud, saab kasutada madalamat temperatuuri; |
| --- | --- | --- |

2.

—

hoida temperatuuri frittimisel vahemikus 160–175 °C ja ahju kasutamise korral vahemikus 180–220 °C. Kui ventilaator on sisse lülitatud, saab kasutada madalamat temperatuuri;

| — | kuumtöötlusseadet (nt ahi, õhkgrill) eelkuumutada, et saavutada vastavalt pakendil esitatud valmistusjuhendile temperatuur vahemikus 180–220 °C olenevalt toote spetsifikatsioonist ja kohapealsetest nõuetest; |
| --- | --- |

—

kuumtöötlusseadet (nt ahi, õhkgrill) eelkuumutada, et saavutada vastavalt pakendil esitatud valmistusjuhendile temperatuur vahemikus 180–220 °C olenevalt toote spetsifikatsioonist ja kohapealsetest nõuetest;

| — | kuumtöödelda kartuleid kuni kuldkollase värvuseni; |
| --- | --- |

—

kuumtöödelda kartuleid kuni kuldkollase värvuseni;

| — | mitte üle küpsetada; |
| --- | --- |

—

mitte üle küpsetada;

| — | keerata tooted 10 minuti või poole valmistusaja möödudes ümber; |
| --- | --- |

—

keerata tooted 10 minuti või poole valmistusaja möödudes ümber;

| — | järgida tootja antud soovitatavat valmistusjuhendit; |
| --- | --- |

—

järgida tootja antud soovitatavat valmistusjuhendit;

| — | vähendada toote liigse pruunistumise vältimiseks valmistusaega, kui valmistatakse väiksemat kogust kartuleid kui pakendil ette nähtud; |
| --- | --- |

—

vähendada toote liigse pruunistumise vältimiseks valmistusaega, kui valmistatakse väiksemat kogust kartuleid kui pakendil ette nähtud;

| — | frittimiskorvi mitte üle täita; täita korv kuni poole koguse märgini, et vältida pikema frittimisaja korral õli liigset imendumist. |
| --- | --- |

—

frittimiskorvi mitte üle täita; täita korv kuni poole koguse märgini, et vältida pikema frittimisaja korral õli liigset imendumist.

II.   TAINAST VALMISTATUD KARTULIKRÕPSUD, -SUUPISTED, -KREEKERID JA MUUD TAINAST VALMISTATUD KARTULITOOTED

Tooraine

| 1. | Toidukäitleja määrab iga toote puhul kindlaks redutseerivate suhkrute taotletava sisalduse veetustatud kartulipõhistes koostisosades. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Redutseerivate suhkrute taotletav sisaldus kõnealustes toodetes tuleb määrata nii väike kui võimalik, arvestades kõiki asjakohaseid lõpptoote disaini ja valmistamise tegureid, nagu kartulipõhiste koostisainete kogus toote retseptis, võimalikud täiendavad riskivähendusmeetmed, taina täiendav töötlemine, hooajalisus ja lõpptoote niiskusesisaldus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui redutseerivate suhkrute sisaldus on üle 1,5 %, esitab toidukäitleja andmed, mis tõendavad, et akrüülamiidi sisaldus lõpptootes on nii väike kui mõistlikkuse piires võimalik ja jääb allapoole IV lisas esitatud võrdlusväärtust. |
| --- | --- |

3.

Retsept ja valmistusprotsess

| 1. | Tarnija või kasutaja analüüsib veetustatud kartulipõhiseid koostisosi enne nende kasutamist, veendumaks, et suhkrusisaldus ei ületa kindlaksmääratud väärtust. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui veetustatud kartulipõhiste koostisosade suhkrusisaldus on suurem, määrab toidukäitleja kindlaks, milliseid täiendavaid riskivähendusmeetmeid võetakse, et tagada lõpptoote akrüülamiidisisaldus, mis on nii väike kui mõistlikkuse piires võimalik ja jääb allapoole IV lisas esitatud võrdlusväärtust. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toidukäitleja vaatab iga toote puhul üle, kas on võimalik kartulipõhised koostisosad osaliselt asendada koostisosadega, mille puhul akrüülamiidi tekke võimalus on väiksem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Niiskete tainapõhiste süsteemide korral kaalub toidukäitleja võimaluste piires järgmiste ainete kasutamist, arvestades, et need ained ei pruugi riski vähendamisel olla sünergilised, mis kehtib eriti asparaginaasi kasutamise ja pH vähendamise kohta:






  — | asparaginaas; |
| --- | --- | --- |

4.

—

asparaginaas;

| — | happed või nende soolad (taina pH vähendamiseks); |
| --- | --- |

—

happed või nende soolad (taina pH vähendamiseks);

| — | kaltsiumsoolad. |
| --- | --- |

—

kaltsiumsoolad.

| 5. | Tainapõhiste kartulikrõpsude, -suupistete või -kreekerite frittimise korral määrab toidukäitleja iga toote puhul frittimisõli temperatuuri fritterist väljumisel, kontrollib neid temperatuure ja säilitab dokumendid kontrollimise tõendamiseks. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Õli temperatuur fritterist väljumisel peab olema nii madal kui konkreetse liini ja toote puhul võimalik, vastama ettenähtud kvaliteedi- ja toiduohutustandarditele ning arvestama asjakohaseid tegureid (nt fritteri tootja, fritteri tüüp, suhkrusisaldus, hooajalisus ja taotletav niiskusesisaldus tootes).
  Kui temperatuur fritterist väljumisel on üle 175 °C, esitab toidukäitleja andmed, mis tõendavad, et akrüülamiidi sisaldus lõpptootes on allpool IV lisas esitatud võrdlusväärtust.
  (Märkus: enamikku granuleeritud tooteid frititakse temperatuuril üle 175 °C, sest nende toodete frittimisaeg on väga lühike ning nõutava paisumise ja tekstuuri saavutamiseks vajalik temperatuur kõrgem.) |
| --- | --- |

6.

Kui temperatuur fritterist väljumisel on üle 175 °C, esitab toidukäitleja andmed, mis tõendavad, et akrüülamiidi sisaldus lõpptootes on allpool IV lisas esitatud võrdlusväärtust.

(Märkus: enamikku granuleeritud tooteid frititakse temperatuuril üle 175 °C, sest nende toodete frittimisaeg on väga lühike ning nõutava paisumise ja tekstuuri saavutamiseks vajalik temperatuur kõrgem.)

| 7. | Tainapõhiste kartulikrõpsude, -suupistete või -kreekerite küpsetamise korral määravad toidukäitlejad iga toote puhul kindlaks küpsetustemperatuuri ahjust väljumisel ja säilitavad dokumendid kontrollimise tõendamiseks. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Temperatuur küpsetusahjust/kuivatusprotsessist väljumisel peab olema nii madal kui konkreetse liini ja toote puhul võimalik, vastama ettenähtud kvaliteedi- ja toiduohutustandarditele ning arvestama asjakohaseid tegureid (nt seadme tüüp, redutseerivate suhkrute sisaldus tooraines ja toote niiskusesisaldus). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kui toote temperatuur küpsetus- või kuivatusprotsessi lõppedes on üle 175 °C, esitab toidukäitleja andmed, mis tõendavad, et akrüülamiidi sisaldus lõpptootes on allpool IV lisas esitatud võrdlusväärtust. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Toidukäitleja määrab iga toote puhul kindlaks frittimis- või küpsetusjärgse niiskusesisalduse, mis peab olema nii suur kui konkreetse tootmisliini ja toote puhul võimalik ning kooskõlas kvaliteedi- ja toiduohutusstandarditega, arvestades temperatuure fritterist väljumisel, küpsetamisel ja kuivatamisel. Lõpptoote niiskusesisaldus ei tohi olla alla 1,0 %. |
| --- | --- |

10.

III.   VALIKPAGARITOOTED

Käesolevas peatükis esitatud riskivähendusmeetmeid kohaldatakse valikpagaritoodete suhtes, nagu näiteks küpsised, kuivikud, teraviljabatoonid, skoonid, vahvlitorbikud, lehtvahvlid, pärmipannkoogid ja piparkoogid, samuti magustamata toodete suhtes, nagu näiteks kreekerid, näkileivad ja saia-leiva asendustooted. Selles kategoorias on kreeker kuiv küpsis (teraviljajahust küpsetatud toode), nt soodakreeker, rukkinäkileib ja matsa.

Agronoomia

Lepingulise põllumajandustootmise korral, kui põllumajandustooted tarnitakse otse tootjalt toidukäitlejale, tagab toidukäitleja järgmiste nõuete täitmise, et ennetada teravilja suurenenud asparagiinisisaldust:

| — | hea põllumajandustava järgimine väetamisel, eriti seoses mulla väävlisisalduse tasakaalus hoidmisega ning lämmastikväetise õige kasutamisega; |
| --- | --- |

—

hea põllumajandustava järgimine väetamisel, eriti seoses mulla väävlisisalduse tasakaalus hoidmisega ning lämmastikväetise õige kasutamisega;

| — | hea fütosanitaartava järgimine, et tagada heade tavade rakendamine põllukultuuride taimekaitsemeetmete võtmisel seennakkuse ennetamiseks. |
| --- | --- |

—

hea fütosanitaartava järgimine, et tagada heade tavade rakendamine põllukultuuride taimekaitsemeetmete võtmisel seennakkuse ennetamiseks.

Toidukäitleja kontrollib eespool nimetatud nõuete tõhusat järgimist.

Retsept ja toote disain

Tootmisprotsessi käigus võtab toidukäitleja järgmisi riskivähendusmeetmeid:

| 1. | Asjaomaste toodete puhul kaalub toidukäitleja ammooniumvesinikkarbonaadi vähendamist või täielikku või osalist asendamist alternatiivsete kergitusainetega nagu näiteks:






  a) | naatriumvesinikkarbonaat ja hapestaja või |
| --- | --- | --- |

1.

Asjaomaste toodete puhul kaalub toidukäitleja ammooniumvesinikkarbonaadi vähendamist või täielikku või osalist asendamist alternatiivsete kergitusainetega nagu näiteks:

a)

naatriumvesinikkarbonaat ja hapestaja või

| b) | naatriumvesinikkarbonaat ning naatriumdifosfaadid, mida võib asendada nende kaaliumipõhiste variantide või orgaaniliste hapetega. |
| --- | --- |

b)

naatriumvesinikkarbonaat ning naatriumdifosfaadid, mida võib asendada nende kaaliumipõhiste variantide või orgaaniliste hapetega.

Selle kaalutluse osana tagab toidukäitleja, et nimetatud alternatiivsete kergitusainete kasutamine ei põhjusta organoleptilisi muutusi (maitses, välimuses, tekstuuris jne) ega suurenda naatriumi üldsisaldust, mis mõjutab toote eripära ja tarbijate heakskiitu.

| 2. | Nende toodete puhul, mille disain seda võimaldab, asendab toidukäitleja fruktoosi või fruktoosi sisaldavad koostisained, näiteks siirupid ja mee glükoosiga või mitteredutseerivate suhkrutega, näiteks sahharoosiga, võimaluse korral eriti retseptides, mis sisaldavad ammooniumvesinikkarbonaati, võttes arvesse, et fruktoosi ja teiste redutseerivate suhkrute asendamine võib põhjustada toote eripära muutust maitsekao ja värvuse vähese tekke tõttu. |
| --- | --- |

2.

Nende toodete puhul, mille disain seda võimaldab, asendab toidukäitleja fruktoosi või fruktoosi sisaldavad koostisained, näiteks siirupid ja mee glükoosiga või mitteredutseerivate suhkrutega, näiteks sahharoosiga, võimaluse korral eriti retseptides, mis sisaldavad ammooniumvesinikkarbonaati, võttes arvesse, et fruktoosi ja teiste redutseerivate suhkrute asendamine võib põhjustada toote eripära muutust maitsekao ja värvuse vähese tekke tõttu.

| 3. | Toidukäitleja kasutab asparaginaasi, kui see on asparagiinisisalduse vähendamiseks ja akrüülamiidi võimaliku tekke vähendamiseks tõhus ja võimalik. Toidukäitleja võtab arvesse, et suure rasvasisalduse, väikese niiskusesisalduse või kõrge pH-ga toodete retseptide korral on asparaginaasi kasutamise mõju akrüülamiidi sisaldusele väike või puudub üldse. |
| --- | --- |

3.

Toidukäitleja kasutab asparaginaasi, kui see on asparagiinisisalduse vähendamiseks ja akrüülamiidi võimaliku tekke vähendamiseks tõhus ja võimalik. Toidukäitleja võtab arvesse, et suure rasvasisalduse, väikese niiskusesisalduse või kõrge pH-ga toodete retseptide korral on asparaginaasi kasutamise mõju akrüülamiidi sisaldusele väike või puudub üldse.

| 4. | Kui toote omadused võimaldavad, vaatab toidukäitleja üle, kas on võimalik asendada nisujahu osaliselt muu teraviljajahuga, näiteks riisijahuga, võtte arvesse, et iga muudatus mõjutab küpsetamisprotsessi ja toote organoleptilisi omadusi. Eri liiki teraviljades on asparagiinisisaldus erinev (tüüpiliselt on asparagiinisisaldus suurim rukkis ja väheneb sellega võrreldes (kahanevas järjestuses) kaeras, nisus, maisis ja riisis, kus selle sisaldus on kõige väiksem). |
| --- | --- |

4.

Kui toote omadused võimaldavad, vaatab toidukäitleja üle, kas on võimalik asendada nisujahu osaliselt muu teraviljajahuga, näiteks riisijahuga, võtte arvesse, et iga muudatus mõjutab küpsetamisprotsessi ja toote organoleptilisi omadusi. Eri liiki teraviljades on asparagiinisisaldus erinev (tüüpiliselt on asparagiinisisaldus suurim rukkis ja väheneb sellega võrreldes (kahanevas järjestuses) kaeras, nisus, maisis ja riisis, kus selle sisaldus on kõige väiksem).

| 5. | Toidukäitleja arvestab riski hindamisel valikpagaritoodete nende koostisainete mõju, mis võivad lõpptoote akrüülamiidisisaldust suurendada, ning kasutab koostisaineid, millel selline mõju puudub, kuid mille kasutamisel säilivad toote füüsikalised ja organoleptilised omadused (näiteks pigem madalal kui kõrgel temperatuuril röstitud mandlid ja kuivatatud puuviljad fruktoosiallikana). |
| --- | --- |

5.

Toidukäitleja arvestab riski hindamisel valikpagaritoodete nende koostisainete mõju, mis võivad lõpptoote akrüülamiidisisaldust suurendada, ning kasutab koostisaineid, millel selline mõju puudub, kuid mille kasutamisel säilivad toote füüsikalised ja organoleptilised omadused (näiteks pigem madalal kui kõrgel temperatuuril röstitud mandlid ja kuivatatud puuviljad fruktoosiallikana).

| 6. | Toidukäitleja tagab, et nende kuumtöödeldud koostisainete tarnijad, milles akrüülamiid võib kergesti tekkida, viivad akrüülamiidi kohta läbi riskihindamise ja võtavad asjakohaseid riskivähendusmeetmeid. |
| --- | --- |

6.

Toidukäitleja tagab, et nende kuumtöödeldud koostisainete tarnijad, milles akrüülamiid võib kergesti tekkida, viivad akrüülamiidi kohta läbi riskihindamise ja võtavad asjakohaseid riskivähendusmeetmeid.

| 7. | Toidukäitleja tagab, et tarnijatelt hangitavate toodete muutus ei põhjusta akrüülamiidi sisalduse suurenemist. |
| --- | --- |

7.

Toidukäitleja tagab, et tarnijatelt hangitavate toodete muutus ei põhjusta akrüülamiidi sisalduse suurenemist.

| 8. | Toidukäitleja kaalub orgaaniliste hapete lisamist tootmisprotsessi käigus või pH vähendamist niipalju, kui see on võimalik ja mõistlik koos muude riskivähendusmeetmete võtmisega, arvestades, et see võib põhjustada organoleptilisi muutusi (vähem pruunistumist, maitse muutus). |
| --- | --- |

8.

Toidukäitleja kaalub orgaaniliste hapete lisamist tootmisprotsessi käigus või pH vähendamist niipalju, kui see on võimalik ja mõistlik koos muude riskivähendusmeetmete võtmisega, arvestades, et see võib põhjustada organoleptilisi muutusi (vähem pruunistumist, maitse muutus).

Töötlemine

Valikpagaritoodete valmistamisel võtab toidukäitleja järgmisi riskivähendusmeetmeid ja tagab võetavate meetmete sobivuse toote omadustega ja vastavuse toiduohutusnõuetele:

| 1. | Toidukäitleja kasutab niisugust temperatuurirežiimi, st aja ja temperatuuri kombinatsiooni, mis on akrüülamiidi tekke vähendamiseks ja ühtlasi taotletavate tooteomaduste saavutamiseks kõige tõhusam. |
| --- | --- |

1.

Toidukäitleja kasutab niisugust temperatuurirežiimi, st aja ja temperatuuri kombinatsiooni, mis on akrüülamiidi tekke vähendamiseks ja ühtlasi taotletavate tooteomaduste saavutamiseks kõige tõhusam.

| 2. | Toidukäitleja suurendab lõpptoote niiskusesisaldust, et saavutada taotletavat tootekvaliteeti, nõutavat säilivusaega ja vastavust toiduohutusstandarditele. |
| --- | --- |

2.

Toidukäitleja suurendab lõpptoote niiskusesisaldust, et saavutada taotletavat tootekvaliteeti, nõutavat säilivusaega ja vastavust toiduohutusstandarditele.

| 3. | Tooteid tuleb küpsetada lõpptoote heledama lõppvärvuseni, et saavutada taotletavat tootekvaliteeti, nõutavat säilivusaega ja vastavust toiduohutusstandarditele. |
| --- | --- |

3.

Tooteid tuleb küpsetada lõpptoote heledama lõppvärvuseni, et saavutada taotletavat tootekvaliteeti, nõutavat säilivusaega ja vastavust toiduohutusstandarditele.

| 4. | Uute toodete arendamisel võtab toidukäitleja oma riskihinnangus arvesse toote konkreetse tüki suurust ja pindala, arvestades, et toote väiksem suurus võib kuumuse toimel põhjustada akrüülamiidi suuremat sisaldust. |
| --- | --- |

4.

Uute toodete arendamisel võtab toidukäitleja oma riskihinnangus arvesse toote konkreetse tüki suurust ja pindala, arvestades, et toote väiksem suurus võib kuumuse toimel põhjustada akrüülamiidi suuremat sisaldust.

| 5. | Kuna teatavaid valikpagaritoodete valmistamisel kasutatavaid koostisaineid võidakse kuumtöödelda mitu korda (nt eeltöödeldud teravili, pähklid, seemned, kuivatatud puuvili jne), mille tulemusena akrüülamiidi sisaldus lõpptoodetes suureneb, kohandab toidukäitleja toote disaini ja valmistamisprotsessi nii, et tooted vastaksid IV lisas esitatud akrüülamiidi võrdlusväärtustele. Eelkõige ei tohi toidukäitleja kõrbenud tooteid kasutamiseks ümber töödelda. |
| --- | --- |

5.

Kuna teatavaid valikpagaritoodete valmistamisel kasutatavaid koostisaineid võidakse kuumtöödelda mitu korda (nt eeltöödeldud teravili, pähklid, seemned, kuivatatud puuvili jne), mille tulemusena akrüülamiidi sisaldus lõpptoodetes suureneb, kohandab toidukäitleja toote disaini ja valmistamisprotsessi nii, et tooted vastaksid IV lisas esitatud akrüülamiidi võrdlusväärtustele. Eelkõige ei tohi toidukäitleja kõrbenud tooteid kasutamiseks ümber töödelda.

| 6. | Niisuguste turule lastud toote eelsegude puhul, mis on ette nähtud kodus või toitlustusettevõttes küpsetamiseks, annab toidukäitleja klientidele valmistusjuhendi, millega tagatakse, et lõpptoodete akrüülamiidisisaldus on nii väike kui mõistlikkuse piires võimalik ja allpool võrdlusväärtusi. |
| --- | --- |

6.

Niisuguste turule lastud toote eelsegude puhul, mis on ette nähtud kodus või toitlustusettevõttes küpsetamiseks, annab toidukäitleja klientidele valmistusjuhendi, millega tagatakse, et lõpptoodete akrüülamiidisisaldus on nii väike kui mõistlikkuse piires võimalik ja allpool võrdlusväärtusi.

IV.   HOMMIKUSÖÖGIHELBED

Agronoomia

Lepingulise põllumajandustootmise korral, kui põllumajandustooted tarnitakse otse tootjalt toidukäitlejale, tagab toidukäitleja järgmiste nõuete täitmise, et ennetada teravilja suurenenud asparagiinisisaldust:

| — | hea põllumajandustava järgimine väetamisel, eriti seoses mulla väävlisisalduse tasakaalus hoidmisega ning lämmastikväetise õige kasutamisega; |
| --- | --- |

—

hea põllumajandustava järgimine väetamisel, eriti seoses mulla väävlisisalduse tasakaalus hoidmisega ning lämmastikväetise õige kasutamisega;

| — | hea fütosanitaartava järgimine, et tagada heade tavade rakendamine põllukultuuride taimekaitsemeetmete võtmisel seennakkuse ennetamiseks. |
| --- | --- |

—

hea fütosanitaartava järgimine, et tagada heade tavade rakendamine põllukultuuride taimekaitsemeetmete võtmisel seennakkuse ennetamiseks.

Toidukäitleja kontrollib eespool nimetatud nõuete tõhusat järgimist.

Retsept

| 1. | Arvestades, et maisi- ja riisipõhised tooted sisaldavad vähem akrüülamiidi kui nisust, rukkist, kaerast ja odrast valmistatud tooted, kaalub toidukäitleja võimaluse korral maisi ja riisi kasutamist uue toote arendamisel, võttes arvesse, et iga muudatus mõjutab tootmisprotsessi ja toodete organoleptilisi omadusi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toidukäitleja kontrollib organoleptilistel põhjustel ja protsessi toimivuse (siduvate agregaatide teke) eesmärgil lisatavate redutseerivate suhkrute (nt fruktoos ja glükoos) ning redutseerivaid suhkruid sisaldavate koostisainete (nt mesi) lisamisel lisatavat kogust, sest need ained võivad käituda akrüülamiidi tekke lähteainetena, kui neid lisatakse enne kuumtöötlemisfaasi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toidukäitleja võtab akrüülamiidi riski hindamisel arvesse kuumtöödeldud kuivainetest, nt röstitud pähklitest ja ahjus kuivatatud puuviljadest pärit akrüülamiidi osakaalu ja kasutab muid koostisaineid, kui kõnealune osakaal suurendaks akrüülamiidi sisaldust lõpptootes tõenäoliselt üle IV lisas esitatud võrdlusväärtuse. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nende kuumtöödeldud koostisainete puhul, mis sisaldavad 150 mikrogrammi või rohkem akrüülamiidi kilogrammi kohta (μg/kg), võtab toidukäitleja järgmisi meetmeid:






  — | koostab selliste koostisainete kohta registri; |
| --- | --- | --- |

4.

—

koostab selliste koostisainete kohta registri;

| — | viib läbi tarnijate auditeid ja/või analüüse; |
| --- | --- |

—

viib läbi tarnijate auditeid ja/või analüüse;

| — | tagab, et tarnija ei muudaks selliseid koostisaineid, mis võivad suurendada akrüülamiidi sisaldust. |
| --- | --- |

—

tagab, et tarnija ei muudaks selliseid koostisaineid, mis võivad suurendada akrüülamiidi sisaldust.

| 5. | Kui teravili on jahuna tainas ja valmistamisprotsessis on piisavalt aega, piisav temperatuur ja niiskusesisaldus, et asparaginaas saaks asparagiinisisaldust vähendada, kasutab toidukäitleja vajaduse korral asparaginaasi eeldusel, et maitse ei halvene ja puudub ensüümi jääkaktiivsuse risk. |
| --- | --- |

5.

Töötlemine

Hommikusöögihelveste tootmisel võtab toidukäitleja järgmisi riskivähendusmeetmeid ja tagab võetavate meetmete sobivuse toote omadustega ja vastavuse toiduohutusnõuetele.

| 1. | Toidukäitleja teeb riskihindamise abil kindlaks tootmisprotsessi kriitilise kuumtöötlusetapi või -etapid, mille käigus tekib akrüülamiid. |
| --- | --- |

1.

Toidukäitleja teeb riskihindamise abil kindlaks tootmisprotsessi kriitilise kuumtöötlusetapi või -etapid, mille käigus tekib akrüülamiid.

| 2. | Kuna kõrgem kuumutustemperatuur ja pikem kuumutusaeg põhjustavad suuremat akrüülamiidisisaldust, teeb toidukäitleja kindlaks temperatuuri ja kuumutusaja sellise tõhusa kombinatsiooni, mille puhul akrüülamiidi teke on väikseim ning toote maitse, tekstuur, värvus, ohutus ja säilivusaeg ei halvene. |
| --- | --- |

2.

Kuna kõrgem kuumutustemperatuur ja pikem kuumutusaeg põhjustavad suuremat akrüülamiidisisaldust, teeb toidukäitleja kindlaks temperatuuri ja kuumutusaja sellise tõhusa kombinatsiooni, mille puhul akrüülamiidi teke on väikseim ning toote maitse, tekstuur, värvus, ohutus ja säilivusaeg ei halvene.

| 3. | Akrüülamiidi sisalduse järsu kõikumise vältimiseks reguleerib toidukäitleja kuumutustemperatuuri, -aega ja töötlemiskiirust, et saavutada pärast viimast kuumtöötlemist lõpptootes järgmine minimaalne niiskusesisaldus eesmärgiga saavutada toote taotletav kvaliteet, nõutav säilivusaeg ja vastavus tooteohutusstandarditele:






  — | röstitud tooted: 1 g/100 g pressitud toodete puhul, 1 g/100 g partiide kaupa kuumutatud toodete puhul, 2 g/100 g aurutatud valtsitud toodete puhul; |
| --- | --- | --- |

3.

Akrüülamiidi sisalduse järsu kõikumise vältimiseks reguleerib toidukäitleja kuumutustemperatuuri, -aega ja töötlemiskiirust, et saavutada pärast viimast kuumtöötlemist lõpptootes järgmine minimaalne niiskusesisaldus eesmärgiga saavutada toote taotletav kvaliteet, nõutav säilivusaeg ja vastavus tooteohutusstandarditele:

—

röstitud tooted: 1 g/100 g pressitud toodete puhul, 1 g/100 g partiide kaupa kuumutatud toodete puhul, 2 g/100 g aurutatud valtsitud toodete puhul;

| — | otse paisutatud tooted: 0,8 g/100 g pressitud toodete puhul; |
| --- | --- |

—

otse paisutatud tooted: 0,8 g/100 g pressitud toodete puhul;

| — | küpsetatud tooted: 2 g/100 g pidevküpsetatud toodete puhul; |
| --- | --- |

—

küpsetatud tooted: 2 g/100 g pidevküpsetatud toodete puhul;

| — | täidisega tooted: 2 g/100 g pressitud toodete puhul; |
| --- | --- |

—

täidisega tooted: 2 g/100 g pressitud toodete puhul;

| — | muu kuivatamine: 1 g/100 g partiina küpsetatud toodete puhul, 0,8 g/100 g eriseadmes kuumpressimisega paisutatud toodete puhul. |
| --- | --- |

—

muu kuivatamine: 1 g/100 g partiina küpsetatud toodete puhul, 0,8 g/100 g eriseadmes kuumpressimisega paisutatud toodete puhul.

Toidukäitleja mõõdab niiskusesisaldust ja väljendab akrüülamiidi sisaldust kuivaines, et välistada niiskusesisalduse muutustega kaasnevat segavat toimet.

| 4. | Toote uuesti töötlemine kogu protsessi ulatuses võib põhjustada akrüülamiidi suurema sisalduse kuumtöötlusetappide kordumise tõttu. Seetõttu hindab toidukäitleja uuesti töötlemise mõju akrüülamiidi sisaldusele ja vähendab uuesti töötlemist või loobub sellest. |
| --- | --- |

4.

Toote uuesti töötlemine kogu protsessi ulatuses võib põhjustada akrüülamiidi suurema sisalduse kuumtöötlusetappide kordumise tõttu. Seetõttu hindab toidukäitleja uuesti töötlemise mõju akrüülamiidi sisaldusele ja vähendab uuesti töötlemist või loobub sellest.

| 5. | Toodete kõrbemise ennetamiseks on toidukäitlejal kindlaksmääratud toimingud, nt temperatuuri kontrollimine ja jälgimine. |
| --- | --- |

5.

Toodete kõrbemise ennetamiseks on toidukäitlejal kindlaksmääratud toimingud, nt temperatuuri kontrollimine ja jälgimine.

V.   KOHV

Retsept

Kohvisegu koostise kindlaksmääramisel võtab toidukäitleja riski hindamisel arvesse, et robusta kohviubade põhistel toodetel kaldub akrüülamiidi sisaldus olema suurem kui araabika kohviubade põhistel toodetel.

Töötlemine

| 1. | Toidukäitleja teeb kindlaks kriitilised röstimistingimused, et tagada taotletavate maitseomaduste puhul akrüülamiidi minimaalne tekkimine. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Röstimistingimuste kontroll tuleb hea tootmistava osana lisada eeltingimuste programmi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toidukäitleja kaalub asparaginaasiga töötlemist, niipalju kui see on akrüülamiidi sisalduse vähendamiseks võimalik ja tulemuslik. |
| --- | --- |

3.

VI.   KOHVIASENDAJAD, MIS SISALDAVAD ÜLE 50 % TERAVILJA

Agronoomia

Lepingulise põllumajandustootmise korral, kui põllumajandustooted tarnitakse otse tootjalt toidukäitlejale, tagab toidukäitleja järgmiste nõuete täitmise, et ennetada teravilja suurenenud asparagiinisisaldust:

| — | hea põllumajandustava järgimine väetamisel, eriti seoses mulla väävlisisalduse tasakaalus hoidmisega ning lämmastikväetise õige kasutamisega; |
| --- | --- |

—

hea põllumajandustava järgimine väetamisel, eriti seoses mulla väävlisisalduse tasakaalus hoidmisega ning lämmastikväetise õige kasutamisega;

| — | hea fütosanitaartava järgimine, et tagada heade tavade rakendamine põllukultuuride taimekaitsemeetmete võtmisel seennakkuse ennetamiseks. |
| --- | --- |

—

hea fütosanitaartava järgimine, et tagada heade tavade rakendamine põllukultuuride taimekaitsemeetmete võtmisel seennakkuse ennetamiseks.

Toidukäitleja kontrollib eespool nimetatud nõuete tõhusat järgimist.

Retsept

| 1. | Arvestades, et maisi- ja riisipõhised tooted sisaldavad vähem akrüülamiidi kui nisust, rukkist, kaerast ja odrast valmistatud tooted, kaalub toidukäitleja võimaluse korral maisi ja riisi kasutamist uue toote arendamisel, võttes arvesse, et iga muudatus mõjutab tootmisprotsessi ja toote organoleptilisi omadusi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toidukäitleja kontrollib organoleptilistel põhjustel ja protsessi toimivuse (siduvate agregaatide teke) eesmärgil lisatavate redutseerivate suhkrute (nt fruktoos ja glükoos) ning redutseerivaid suhkruid sisaldavate koostisainete (nt mesi) lisamisel lisatavat kogust, sest need ained võivad käituda akrüülamiidi tekke lähteainetena, kui neid lisatakse enne kuumtöötlemisfaasi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui kohviasendajaid ei valmistada üksnes teraviljast, kasutab toidukäitleja võimaluse korral muid koostisaineid, mille puhul on akrüülamiidi sisaldus pärast kõrgel temperatuuril töötlemist väiksem. |
| --- | --- |

3.

Töötlemine

| 1. | Toidukäitleja teeb kindlaks kriitilised röstimistingimused, et tagada taotletavate maitseomaduste puhul akrüülamiidi minimaalne tekkimine. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Röstimistingimuste kontroll tuleb hea tootmistava osana lisada eeltingimuste programmi. |
| --- | --- |

2.

VII.   KOHVIASENDAJAD, MIS SISALDAVAD ÜLE 50 % SIGURIT

Toidukäitleja ostab ainult väikese asparagiinisisaldusega sorte ja tagab, et siguri kasvatamisel ei ole toimunud hilist ega liigset lämmastikuga väetamist.

Retsept

Kui kohviasendajaid ei valmistata ainult sigurist, nimelt on sigurisisaldus alla 100 % ja üle 50 %, lisab toidukäitleja muid koostisained, näiteks sigurikiude või röstitud teravilja, sest nende kasutamine on osutunud tulemuslikuks lõpptoote akrüülamiidisisalduse vähendamisel.

Töötlemine

| 1. | Toidukäitleja teeb kindlaks kriitilised röstimistingimused, et tagada taotletavate maitseomaduste puhul akrüülamiidi minimaalne tekkimine. Järeldused tuleb dokumenteerida. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tootja toiduohutuse juhtimise süsteem peab hõlmama röstimistingimuste kontrolli. |
| --- | --- |

2.

VIII.   IMIKUKÜPSISED JA IMIKUTELE ETTENÄHTUD TERAVILJATOOTED (5)

Lepingulise põllumajandustootmise korral, kui põllumajandustooted tarnitakse otse tootjalt toidukäitlejale, tagab toidukäitleja järgmiste nõuete täitmise, et ennetada teravilja suurenenud asparagiinisisaldust:

| — | hea põllumajandustava järgimine väetamisel, eriti seoses mulla väävlisisalduse tasakaalus hoidmisega ning lämmastikväetise õige kasutamisega; |
| --- | --- |

—

hea põllumajandustava järgimine väetamisel, eriti seoses mulla väävlisisalduse tasakaalus hoidmisega ning lämmastikväetise õige kasutamisega;

| — | hea fütosanitaartava järgimine, et tagada heade tavade rakendamine põllukultuuride taimekaitsemeetmete võtmisel seennakkuse ennetamiseks. |
| --- | --- |

—

hea fütosanitaartava järgimine, et tagada heade tavade rakendamine põllukultuuride taimekaitsemeetmete võtmisel seennakkuse ennetamiseks.

Toidukäitleja kontrollib eespool nimetatud nõuete tõhusat järgimist.

Toote disain, toote töötlemine ja kuumutamine

| 1. | Toidukäitleja kasutab võimaluse korral asparaginaasi, et vähendada toorainena kasutatava jahu asparagiinisisaldust. Toidukäitleja, kes ei saa näiteks töötlemisnõuete või toote disaini tõttu asparaginaasi kasutada, kasutab toorainena jahu, milles akrüülamiidi lähteainete, nagu fruktoos, glükoos ja asparagiin, sisaldus on väike. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Retsepti väljatöötamise käigus teeb toidukäitleja riskihindamise, mis annab teavet redutseerivate suhkrute ja asparagiini kohta ning redutseerivate suhkrute väikse sisalduse saavutamise võimaluste kohta lõppretseptis. Sellise hindamise vajadus oleneb sellest, kas retsept sisaldab asparaginaasi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toidukäitleja tagab, et kuumtöödeldud koostisained, milles akrüülamiid võib kergesti tekkida, ostetakse tarnijatelt, kes suudavad tõendada, et nad on võtnud asjakohaseid riskivähendusmeetmeid, et vähendada akrüülamiidi esinemist nendes koostisainetes. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Toidukäitleja kehtestab muudatuste kontrollimise korra, millega tagatakse, et ta ei tee tarnijate osas ühtki muudatust, millega kaasneb akrüülamiidisisalduse kasv. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kui kuumtöödeldud tooraine ja koostisainete kasutamise tulemusena ületab lõpptoode IV lisas esitatud akrüülamiidi võrdlusväärtust, vaatab toidukäitleja läbi nende toodete kasutamise, et saavutada akrüülamiidi sisaldus, mis on nii väike kui mõistlikkuse piires võimalik ja jääb allapoole IV lisas esitatud võrdlusväärtust. |
| --- | --- |

5.

Retsept

| 1. | Arvestades, et maisi- ja riisipõhised tooted sisaldavad vähem akrüülamiidi kui nisust, rukkist, kaerast ja odrast valmistatud tooted, kaalub toidukäitleja võimaluse korral maisi ja riisi kasutamist uue toote arendamisel, võttes arvesse, et iga muudatus mõjutab tootmisprotsessi ja toote organoleptilisi omadusi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toidukäitleja võtab eelkõige oma riskihindamises arvesse, et täisteraviljapõhiste ja/või rohkelt kliisid sisaldavate toodete akrüülamiidisisaldus on suurem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toidukäitleja kontrollib organoleptilistel põhjustel ja protsessi toimivuse (siduvate agregaatide teke) eesmärgil lisatavate redutseerivate suhkrute (nt fruktoos ja glükoos) ning redutseerivaid suhkruid sisaldavate koostisainete (nt mesi) lisamisel lisatavat kogust, sest need ained võivad käituda akrüülamiidi tekke lähteainetena kui neid lisatakse enne kuumtöötlemisfaasi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Toidukäitleja teeb kindlaks kuumtöödeldud ja kuivainetest, nt röstitud pähklitest ja ahjus kuivatatud puuviljadest pärit akrüülamiidi osakaalu ja kasutab muid koostisaineid, kui kõnealuste koostisainete kasutamine suurendab akrüülamiidi sisaldust lõpptootes üle IV lisas esitatud võrdlusväärtuse. |
| --- | --- |

4.

Töötlemine

| 1. | Toidukäitleja teeb riskihindamise abil kindlaks tootmisprotsessi kriitilise kuumtöötlusetapi või -etapid, mille käigus tekib akrüülamiid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toidukäitleja mõõdab niiskusesisaldust ja väljendab akrüülamiidi sisaldust kuivaines, et välistada niiskusesisalduse muutustega kaasnevat segavat toimet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toidukäitleja teeb kindlaks ja võtab kasutusele sellise temperatuuri ja kuumutusaja tõhusa kombinatsiooni, mille puhul akrüülamiidi teke on väikseim ning toote maitse, tekstuur, värvus, ohutus ja säilivusaeg ei halvene. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Toidukäitleja kontrollib kuumutustemperatuure, aegu ja töötlemiskiirusi. Töötlemiskiiruse ja temperatuuri mõõtesüsteeme tuleb regulaarselt kalibreerida ja kontrollida, kas töötlemistingimused jäävad etteantud piiridesse. Need ülesanded tuleb lisada ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi protseduuride hulka. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Toote niiskusesisalduse jälgimine ja kontrollimine pärast kuumtöötlemise kriitilisi etappe on mõnes protsessis osutunud akrüülamiidi sisalduse reguleerimisel tulemuslikuks ning seetõttu võib nimetatud toiming olla sobiv alternatiiv kuumutustemperatuuri- ja -aja kontrollimisele ning sellisel juhul tuleb seda rakendada. |
| --- | --- |

5.

IX.   IMIKUTE PURGITOIDUD (MADALA HAPPESUSEGA JA PLOOMIPÕHISED TOIDUD (6))

| 1. | Imikute purgitoitude tootmiseks valib toidukäitleja akrüülamiidi lähteainete, st redutseerivate suhkrute (nt fruktoos ja glükoos) ja asparagiini väikese sisaldusega toorained. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lepingulise põllumajandustootmise korral, kui põllumajandustooted tarnitakse otse tootjalt toidukäitlejale, tagab toidukäitleja järgmiste nõuete täitmise, et ennetada teravilja suurenenud asparagiinisisaldust:






  — | hea põllumajandustava järgimine väetamisel, eriti seoses mulla väävlisisalduse tasakaalus hoidmisega ning lämmastikväetise õige kasutamisega; |
| --- | --- | --- |

2.

—

hea põllumajandustava järgimine väetamisel, eriti seoses mulla väävlisisalduse tasakaalus hoidmisega ning lämmastikväetise õige kasutamisega;

| — | hea fütosanitaartava järgimine, et tagada heade tavade rakendamine põllukultuuride taimekaitsemeetmete võtmisel seennakkuse ennetamiseks. |
| --- | --- |

—

hea fütosanitaartava järgimine, et tagada heade tavade rakendamine põllukultuuride taimekaitsemeetmete võtmisel seennakkuse ennetamiseks.

Toidukäitleja kontrollib eespool nimetatud nõuete tõhusat järgimist.

| 3. | Ploomipüree ostulepingutesse lisab toidukäitleja nõuded, millega tagatakse, et ploomipüree valmistamisel kasutatakse kuumtöötlemisrežiime eesmärgiga vähendada akrüülamiidi sisaldust kõnealuses tootes. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Toidukäitleja tagab, et kuumtöödeldud koostisained, milles akrüülamiid võib kergesti tekkida, ostetakse tarnijatelt, kes suudavad tõendada, et nad on võtnud riskivähendusmeetmeid, et vähendada akrüülamiidi esinemist nendes koostisainetes. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kui kuumtöödeldud tooraine ja koostisainete kasutamise tulemusena ületab lõpptoode IV lisas esitatud akrüülamiidi võrdlusväärtust, vaatab toidukäitleja läbi nende toorainete ja koostisainete kasutamise, et saavutada akrüülamiidi sisaldus, mis on nii väike kui mõistlikkuse piires võimalik ja jääb allapoole IV lisas esitatud võrdlusväärtust. |
| --- | --- |

5.

Retsept

| 1. | Toidukäitleja võtab asjaomastes toiduainetes sisalduva akrüülamiidi kohta tehtavas riskihindamises arvesse, et täisteraviljapõhiste ja/või rohkelt kliisid sisaldavate toodete akrüülamiidisisaldus on suurem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toidukäitleja valib sellisest sordist maguskartulid ja ploomid, milles akrüülamiidi lähteainete, nagu redutseerivate suhkrute (st fruktoosi ja glükoosi) ja asparagiini, sisaldus on võimalikult väike. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toidukäitleja kontrollib organoleptilistel põhjustel ja protsessi toimivuse (siduvate agregaatide teke) eesmärgil lisatavate redutseerivate suhkrute (nt fruktoos ja glükoos) ning redutseerivaid suhkruid sisaldavate koostisainete (nt mesi) lisamisel lisatavat kogust, sest need ained võivad käituda akrüülamiidi tekke lähteainena, kui neid lisatakse enne kuumtöötlemisfaasi. |
| --- | --- |

3.

Töötlemine

| 1. | Toidukäitleja teeb kindlaks peamised kuumtöötlemisetapi(d), milles tekib kõige rohkem akrüülamiidi, et koondada tõhusamalt edasisi pingutusi akrüülamiidi sisalduse vähendamiseks/kontrollimiseks. See peab toimuma kas riskihindamise põhjal või enne ja pärast iga kuumtöötlemisetappi toote akrüülamiidi sisalduse otsese mõõtmise alusel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Akrüülamiidi sisalduse järsu kõikumise vältimiseks peab toidukäitleja kontrollima kuumutustemperatuuri, -aega ja töötlemiskiirust. Töötlemiskiiruse ja temperatuuri mõõtesüsteeme tuleb regulaarselt kalibreerida ja kontrollida, kas töötlemistingimused jäävad etteantud piiridesse. Need ülesanded lisatakse ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi protseduuride hulka. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toidukäitleja tagab, et temperatuurirežiimi alandamine akrüülamiidi vähendamise eesmärgil vähese happesusega ja ploomipõhistes toitudes ei mõjuta nimetatud toiduainete mikrobioloogilist ohutust. |
| --- | --- |

3.

X.   SAIA-LEIVATOOTED

Agronoomia

Lepingulise põllumajandustootmise korral, kui põllumajandustooted tarnitakse otse tootjalt toidukäitlejale, tagab toidukäitleja järgmiste nõuete täitmise, et ennetada teravilja suurenenud asparagiinisisaldust:

| — | hea põllumajandustava järgimine väetamisel, eriti seoses mulla väävlisisalduse tasakaalus hoidmisega ning lämmastikväetise õige kasutamisega; |
| --- | --- |

—

hea põllumajandustava järgimine väetamisel, eriti seoses mulla väävlisisalduse tasakaalus hoidmisega ning lämmastikväetise õige kasutamisega;

| — | hea fütosanitaartava järgimine, et tagada heade tavade rakendamine põllukultuuride taimekaitsemeetmete võtmisel seennakkuse ennetamiseks. |
| --- | --- |

—

hea fütosanitaartava järgimine, et tagada heade tavade rakendamine põllukultuuride taimekaitsemeetmete võtmisel seennakkuse ennetamiseks.

Toidukäitleja kontrollib eespool nimetatud nõuete tõhusat järgimist.

Toote disain, töötlemine ja kuumutamine

| 1. | Toidukäitleja tagab, et saia-leivatooted küpsetatakse akrüülamiidi tekke vähendamiseks heledama lõppvärvuseni, võttes arvesse iga toote disaini ja tehnilisi võimalusi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toidukäitleja pikendab pärmiga kääritamise aega, võttes arvesse toote disaini ja tehnilisi võimalusi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toidukäitleja alandab temperatuurirežiimi, optimeerides võimaluste piires küpsetustemperatuuri ja -aega. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kodus, küpsetuspunktides, jaekauplustes või toitlustusettevõtetes lõplikult valmis küpsetatavate saia-leivatoodete korral annab toidukäitleja küpsetusjuhendi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kui toote disain ja tehnilised tingimused seda võimaldavad, asendab toidukäitleja akrüülamiidi sisaldust lõpptootes suurendada võivad koostisained, kasutades näiteks pigem madalal kui kõrgel temperatuuril röstitud pähkleid ja seemneid. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui toote disain seda võimaldab, asendab toidukäitleja võimaluse piires fruktoosi glükoosiga, eelkõige ammooniumvesinikkarbonaati (E503) sisaldavate retseptide korral. See hõlmab näiteks suure fruktoosisisaldusega invertsuhkrusiirupi ja mee asendamist glükoosisiirupiga. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Väikese niiskusesisaldusega toodetes kasutab toidukäitleja võimaluste piires ja toote retsepti, koostisaineid, niiskusesisaldust ja protsessi arvesse võttes asparagiinisisalduse vähendamiseks asparaginaasi. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1332/2008, mis käsitleb toiduensüüme ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ, nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ ja määrust (EÜ) nr 258/97 (ELT L 354, 31.12.2008, lk 7).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16).

(3)  Komisjoni 9. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 231/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid (ELT L 83, 22.3.2012, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004, ELT L 304, 22.11.2011, lk 18.

(5)  Nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013.

(6)  Nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013.

---

II LISA

A OSA

RISKIVÄHENDUSMEETMED, MIDA VÕTAVAD ARTIKLI 2 LÕIKES 2 OSUTATUD TOIDUKÄITLEJAD

| 1. | Kartulitooteid valmistavad toidukäitlejad võtavad järgmisi riskivähendusmeetmeid.






  — | Friikartulid ja muud tükeldatud (frititud) kartulitooted:






  — | Võimaluse korral peab kasutama väiksema suhkrusisaldusega kartulisorte, kui see sobib soovitud toidu valmistamiseks. Sellega seoses tuleb konsulteerida pakkujaga kõige sobivamate kartulisortide leidmiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

—

Friikartulid ja muud tükeldatud (frititud) kartulitooted:

—

Võimaluse korral peab kasutama väiksema suhkrusisaldusega kartulisorte, kui see sobib soovitud toidu valmistamiseks. Sellega seoses tuleb konsulteerida pakkujaga kõige sobivamate kartulisortide leidmiseks;

| — | kartuleid tuleb säilitada temperatuuril üle 6 °C. |
| --- | --- |

—

kartuleid tuleb säilitada temperatuuril üle 6 °C.

| — | Enne frittimisprotsessi:
  Välja arvatud külmutatud kartulitoodete korral, mille puhul tuleb järgida valmistamisjuhiseid, tuleb tooreste friikartulite korral suhkrusisalduse vähendamiseks võtta võimaluse korral üks järgmistest meetmetest, kui see sobib soovitud toidu valmistamiseks:






  — | pesemine ja leotamine külmas vees, eelistatavalt 30 minutit kuni 2 tundi. Enne frittimist loputatakse ribad puhta veega; |
| --- | --- | --- |

—

Enne frittimisprotsessi:

Välja arvatud külmutatud kartulitoodete korral, mille puhul tuleb järgida valmistamisjuhiseid, tuleb tooreste friikartulite korral suhkrusisalduse vähendamiseks võtta võimaluse korral üks järgmistest meetmetest, kui see sobib soovitud toidu valmistamiseks:

—

pesemine ja leotamine külmas vees, eelistatavalt 30 minutit kuni 2 tundi. Enne frittimist loputatakse ribad puhta veega;

| — | leotamine mõni minut soojas vees. Enne frittimist loputatakse ribad puhta veega; |
| --- | --- |

—

leotamine mõni minut soojas vees. Enne frittimist loputatakse ribad puhta veega;

| — | kartulite blanšeerimise tulemusena akrüülamiidisisaldus väheneb ja seetõttu on asjakohane kartuleid võimaluse korral blanšeerida. |
| --- | --- |

—

kartulite blanšeerimise tulemusena akrüülamiidisisaldus väheneb ja seetõttu on asjakohane kartuleid võimaluse korral blanšeerida.

| — | Friikartulite või muude kartulitoodete frittimisel:






  — | tuleb kasutada frittimisõlisid ja -rasvu, mis võimaldavad kiiremat ja/või madalamal temperatuuril frittimist. Kõige sobivama õli ja rasva väljaselgitamiseks tuleb konsulteerida õli tarnijatega; |
| --- | --- | --- |

—

Friikartulite või muude kartulitoodete frittimisel:

—

tuleb kasutada frittimisõlisid ja -rasvu, mis võimaldavad kiiremat ja/või madalamal temperatuuril frittimist. Kõige sobivama õli ja rasva väljaselgitamiseks tuleb konsulteerida õli tarnijatega;

| — | frittimistemperatuur peab jääma alla 175 °C ja olema igal juhul võimalikult madal, arvestades toiduohutuse nõudeid; |
| --- | --- |

—

frittimistemperatuur peab jääma alla 175 °C ja olema igal juhul võimalikult madal, arvestades toiduohutuse nõudeid;

| — | toiduõli ja -rasva kvaliteedi säilitamiseks tuleb sellelt tekkinud puru sageli ära riisuda. |
| --- | --- |

—

toiduõli ja -rasva kvaliteedi säilitamiseks tuleb sellelt tekkinud puru sageli ära riisuda.

Friikartulite valmistamisel on asjakohane, et toidukäitleja kasutab kättesaadavaid värvikaarte, mis annavad suuniseid värvuse ja akrüülamiidi väikese sisalduse optimaalse kombinatsiooni suhtes.

Samuti on asjakohane, et värvikaardid, mis annavad suuniseid värvuse ja akrüülamiidi väikese sisalduse optimaalse kombinatsiooni suhtes, on toitu valmistavate töötajate jaoks ruumis nähtaval kohal.

| 2. | Saia-leiva- ja valikpagaritooteid valmistavad toidukäitlejad võtavad küpsetusprotsessiga seoses järgmisi riskivähendusmeetmeid.






  — | Võimaluse korral ning kooskõlas tootmisprotsessi ja hügieeninõuetega:






  — | pärmiga kääritamise aja pikendamine; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

—

Võimaluse korral ning kooskõlas tootmisprotsessi ja hügieeninõuetega:

—

pärmiga kääritamise aja pikendamine;

| — | taina niiskusesisalduse optimeerimine, et valmistada madala niiskusesisaldusega toode; |
| --- | --- |

—

taina niiskusesisalduse optimeerimine, et valmistada madala niiskusesisaldusega toode;

| — | ahju temperatuuri alandamine ja valmistusaja pikendamine. |
| --- | --- |

—

ahju temperatuuri alandamine ja valmistusaja pikendamine.

Tooted tuleb küpsetada heledama lõppvärvuseni ja vältida kooriku tumedaks küpsemist, juhul kui kooriku tume värvus on ülemäärase küpsetamise tulemus ega ole seotud konkreetse toote koostise ega omadustega.

| 3. | Võileibade valmistamisel tagavad toidukäitlejad, et võileivad röstitakse optimaalse värvuseni. Konkreetsete toodete valmistamise korral on asjakohane kasutada kõnealuste tooteliikide kohta saadaolevaid värvikaarte, mis annavad suuniseid värvuse ja akrüülamiidi väikese sisalduse optimaalse kombinatsiooni suhtes. Kui kasutatakse eelnevalt pakendatud leiba, saia või pagaritooteid, mis tuleb lõpuni valmistada, tuleb järgida valmistusjuhendit.
  Eespool nimetatud värvikaardid, mis annavad suuniseid värvuse ja akrüülamiidi väikese sisalduse optimaalse kombinatsiooni suhtes, peavad olema konkreetset toitu valmistavate töötajate jaoks ruumis nähtaval kohal. |
| --- | --- |

3.

Eespool nimetatud värvikaardid, mis annavad suuniseid värvuse ja akrüülamiidi väikese sisalduse optimaalse kombinatsiooni suhtes, peavad olema konkreetset toitu valmistavate töötajate jaoks ruumis nähtaval kohal.

B OSA

RISKIVÄHENDUSMEETMED, MIDA LISAKS A OSAS OSUTATUD RISKIVÄHENDUSMEETMETELE PEAVAD VÕTMA ARTIKLI 2 LÕIKES 3 OSUTATUD TOIDUKÄITLEJAD

1.   Üldnõue

Toidukäitlejad aktsepteerivad artikli 1 lõikes 2 osutatud tooteid, kui need on saadud üksnes toidukäitlejatelt, kes on võtnud kõiki I lisas kehtestatud riskivähendusmeetmeid.

2.   Friikartulid ja muud tükeldatud (frititud) kartulitooted

Toidukäitlejad peavad:

| — | järgima toidukäitlejate või tarnijate esitatud või I lisas asjakohaste riskivähendusmeetmete hulgas esitatud säilitusjuhiseid; |
| --- | --- |

—

järgima toidukäitlejate või tarnijate esitatud või I lisas asjakohaste riskivähendusmeetmete hulgas esitatud säilitusjuhiseid;

| — | töötama standardse töökorra kohaselt ja kasutama kalibreeritud frittereid, mis on taimeriga ja mille standardseaded (aeg ja temperatuur) on seadistatud; |
| --- | --- |

—

töötama standardse töökorra kohaselt ja kasutama kalibreeritud frittereid, mis on taimeriga ja mille standardseaded (aeg ja temperatuur) on seadistatud;

| — | jälgima akrüülamiidi sisaldust lõpptoodetes, et kontrollida riskivähendusmeetmete tulemuslikkust akrüülamiidi sisalduse hoidmisel allpool võrdlusväärtust. |
| --- | --- |

—

jälgima akrüülamiidi sisaldust lõpptoodetes, et kontrollida riskivähendusmeetmete tulemuslikkust akrüülamiidi sisalduse hoidmisel allpool võrdlusväärtust.

3.   Pagaritooted

Toidukäitlejad peavad jälgima akrüülamiidi sisaldust lõpptoodetes, et kontrollida riskivähendusmeetmete tulemuslikkust akrüülamiidi sisalduse hoidmisel allpool võrdlusväärtust.

4.   Kohv

Toidukäitlejad peavad tagama, et akrüülamiidi sisaldus tarnitud kohvis on allpool IV lisas esitatud võrdlusväärtust, võttes seejuures arvesse, et see ei pruugi kõigi kohvitüüpide korral võimalik olla, sest see oleneb segu omadustest ja röstimisnäitajatest. Sellistel juhtudel esitab tarnija põhjenduse.

---

III LISA

PROOVIVÕTU JA ANALÜÜSI NÕUDED SEOSES ARTIKLIS 4 OSUTATUD SEIREGA

I.   Proovivõtt

| 1. | Proov peab olema esindav partii suhtes, millest proov on võetud. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toidukäitlejad tagavad oma toodetest esindava proovi võtmise ja selle akrüülamiidi sisalduse analüüsimise, et kontrollida riskivähendusmeetmete tulemuslikkust, st seda, kas akrüülamiidi sisaldus on püsivalt allpool võrdlusväärtusi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toidukäitlejad tagavad igast tooteliigist esindava proovi võtmise akrüülamiidi sisalduse analüüsiks. Tooteliik hõlmab tooterühmi, kuhu kuuluvad tooted, millel on samad või sarnased koostisained, retsept, valmistusprotsess ja/või selle kontroll, kui need võivad mõjutada akrüülamiidi sisaldust lõpptootes. Seireprogrammides tuleb eelistada neid tooteliike, mille puhul on tõendatud võrdlusväärtuse ületamise võimalikkus, ning kõnealused programmid peavad olema riskipõhised, kui on teostatav täiendavate riskivähendusmeetmete võtmine. |
| --- | --- |

3.

II.   Analüüs

| 1. | Toidukäitlejad peavad esitama piisavalt andmeid, et oleks võimalik hinnata akrüülamiidi sisaldust ja tõenäosust, et selle tooteliigi puhul võib võrdlusväärtus olla ületatud. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Proovi tuleb analüüsida laboris, mis osaleb asjakohastes pädevuskatsetes (mis vastavad IUPACi, ISO ja AOACi egiidi all välja töötatud (keemilise) analüüsi laborite pädevuskatsete rahvusvahelisele ühtlustatud protokollile) (1) ja kasutab ainete avastamiseks ja kvantitatiivseks määramiseks heakskiidetud analüüsimeetodeid. Laborid peavad suutma tõestada, et neil on sisemise kvaliteedikontrolli kord. Selle näiteks on ISO, AOACi ja IUPACi analüütilise keemia laborite sisemise kvaliteedikontrolli juhised „ISO/AOAC/IUPAC Guidelines on Internal Quality Control in Analytical Chemistry Laboratories“ (2).
  Võimaluse korral hinnatakse analüüsi õigsust, kasutades analüüsi tegemisel sobivaid sertifitseeritud etalonaineid. |
| --- | --- |

2.

Võimaluse korral hinnatakse analüüsi õigsust, kasutades analüüsi tegemisel sobivaid sertifitseeritud etalonaineid.

| 3. | Akrüülamiidi analüüsiks kasutatav analüüsimeetod peab vastama järgmistele tulemuskriteeriumidele.






  Parameeter | Kriteerium |
| --- | --- | --- |
| Kohaldatavus | Käesolevas määruses nimetatud toidud |
| Spetsiifilisus | Puudub vastasmõju maatriksiga ja puuduvad spektraalhäired |
| Tühikatse | Alla avastamispiiri |
| Korduvus (RSDr) | 0,66 × RSDR (modifitseeritud) Horwitzi võrrandi alusel |
| Korratavus (RSDR) | Tuletatakse (modifitseeritud) Horwitzi võrrandi alusel |
| Saagis | 75–110 % |
| Avastamispiir | = kolm kümnendikku määramispiirist |
| Määramispiir | Kui võrdlusväärtus on < 125 μg/kg: ≤ kaks viiendikku võrdlusväärtusest (kuid ei pea olema alla 20 μg/kg)
  Kui võrdlusväärtus on ≥ 125 μg/kg: ≤ 50 μg/kg |

3.

Parameeter

Kriteerium

Kohaldatavus

Käesolevas määruses nimetatud toidud

Spetsiifilisus

Puudub vastasmõju maatriksiga ja puuduvad spektraalhäired

Tühikatse

Alla avastamispiiri

Korduvus (RSDr)

0,66 × RSDR (modifitseeritud) Horwitzi võrrandi alusel

Korratavus (RSDR)

Tuletatakse (modifitseeritud) Horwitzi võrrandi alusel

Saagis

75–110 %

Avastamispiir

= kolm kümnendikku määramispiirist

Määramispiir

Kui võrdlusväärtus on < 125 μg/kg: ≤ kaks viiendikku võrdlusväärtusest (kuid ei pea olema alla 20 μg/kg)

Kui võrdlusväärtus on ≥ 125 μg/kg: ≤ 50 μg/kg

| 4. | Akrüülamiidi analüüsi võib asendada toote omaduste (nt värvus) või protsessi parameetrite mõõtmisega tingimusel, et on võimalik tõendada, et toote omadused või protsessi parameetrid ja akrüülamiidi sisaldus on omavahel statistilises korrelatsioonis. |
| --- | --- |

4.

III.   Proovide võtmise sagedus

| 1. | Toodete puhul, mille akrüülamiidi sisaldus on teada ja kontrolli all, võtavad toidukäitlejad proove ja analüüsivad neid vähemalt kord aastas. Toodetest, mille puhul võrdlusväärtus võidakse ületada, võtavad toidukäitlejad proove ja analüüsivad neid sagedamini ning see peab olema riskipõhine, kui on teostatav täiendavate riskivähendusmeetmete võtmine. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Punkti II alapunktis 1 viidatud kõnealuse hinnangu alusel määravad toidukäitlejad kindlaks iga tooteliigi analüüsimise asjakohase sageduse. Hindamist korratakse, kui toodet või protsessi muudetakse nii, et see võib põhjustada akrüülamiidi sisalduse muutumist lõpptootes. |
| --- | --- |

2.

IV.   Riski vähendamine

Kui saagisega korrigeeritud analüüsitulemusest, milles ei võeta arvesse mõõtemääramatust, selgub, et toote puhul on võrdlusväärtus ületatud või toote akrüülamiidisisaldus on oodatust suurem (varasemate analüüsidega võrreldes, kuid jääb allapoole võrdlusväärtust), vaatavad toidukäitlejad võetavad riskivähendusmeetmed üle ja võtavad täiendavaid olemasolevaid riskivähendusmeetmeid, tagamaks, et akrüülamiidi sisaldus lõpptootes jääb alla võrdlusväärtuse. Seda tuleb pärast täiendavate riskivähendusmeetmete võtmist tõendada uue esindava proovi võtmise ja analüüsiga.

V.   Teabe esitamine pädevatele asutustele

Toidukäitlejad teevad nõudmise korral pädevale asutusele kättesaadavaks iga-aastased analüüside tulemused koos analüüsitud toodete kirjeldustega. Võrdlusväärtust ületavate toodete korral esitatakse üksikasjad riskivähendusmeetmete kohta, mida on võetud, et viia akrüülamiidi sisaldus allapoole võrdlusväärtust.

---

(1)  M. Thompson et al, Pure and Applied Chemistry, 2006, 78, lk 145–196.

(2)  Toimetanud M. Thompson ja R. Wood, Pure and Applied Chemistry, 1995, 67, lk 649–666.

---

IV LISA

ARTIKLI 1 LÕIKES 1 OSUTATUD VÕRDLUSVÄÄRTUSED

Artikli 1 lõikes 1 osutatud toiduainete akrüülamiidisisaldusele kehtestatud võrdlusväärtused on järgmised.

| Toit | Võrdlusväärtus
  [μg/kg] |
| --- | --- |
| Tarbimisvalmis friikartulid | 500 |
| Kartulikrõpsud toorest kartulist ja kartulitainast
  Kartulipõhised kreekerid
  Muud kartulitainast kartulitooted | 750 |
| Saia-leivatooted | |
| a) | nisupõhine saia-leivatoode |

Toit

Võrdlusväärtus

[μg/kg]

Tarbimisvalmis friikartulid

500

Kartulikrõpsud toorest kartulist ja kartulitainast

Kartulipõhised kreekerid

Muud kartulitainast kartulitooted

750

Saia-leivatooted

a)

nisupõhine saia-leivatoode

50

| b) | saia-leivatoode, v.a nisupõhine saia-leivatoode |
| --- | --- |

b)

saia-leivatoode, v.a nisupõhine saia-leivatoode

100

Hommikusöögihelbed (välja arvatud pudrud)

| — | kliitooted ja täisteraviljahelbed, eriseadmes kuumpressimisega paisutatud teravili |
| --- | --- |

—

kliitooted ja täisteraviljahelbed, eriseadmes kuumpressimisega paisutatud teravili

300

| — | nisu- ja rukkipõhised tooted (1) |
| --- | --- |

—

nisu- ja rukkipõhised tooted (1)

300

| — | maisi-, kaera-, speltanisu-, odra- ja riisipõhised tooted (1) |
| --- | --- |

—

maisi-, kaera-, speltanisu-, odra- ja riisipõhised tooted (1)

150

Küpsised ja vahvlid

350

Kreekerid, v.a kartulipõhised kreekerid

400

Näkileib

350

Piparkoogid

800

Muud selle kategooria toodetega sarnased tooted

300

Röstitud kohv

400

Lahustuv kohv

850

Kohviasendajad

| a) | üksnes teraviljast valmistatud kohviasendajad |
| --- | --- |

a)

üksnes teraviljast valmistatud kohviasendajad

500

| b) | teravilja ja siguri segust valmistatud kohviasendajad |
| --- | --- |

b)

teravilja ja siguri segust valmistatud kohviasendajad

(2)

| c) | üksnes sigurist valmistatud kohviasendajad |
| --- | --- |

c)

üksnes sigurist valmistatud kohviasendajad

4 000

Imikutoit, imikutele ja väikelastele ette nähtud teraviljapõhised töödeldud toidud, välja arvatud küpsised ja kuivikud (3)

40

Imikutele ja väikelastele ette nähtud küpsised ja kuivikud (3)

150

---

(1)  Mitte-täisteratooted ja/või mitte-kliipõhised teraviljatooted. Kategoriseerimise aluseks on teravili, mida on kõige suuremas koguses.

(2)  Teravilja ja siguri segust valmistatud kohviasendajatele määratud võrdlusväärtustes võetakse arvesse nende koostisainete suhtelist osakaalu lõpptootes.

(3)  Nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013.

---

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/45 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/45

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2159,

20. november 2017,

millega muudetakse määruse (EL) nr 255/2010 teatavaid viiteid Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni sätetele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus), (1) eelkõige selle artikli 6 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EL) nr 255/2010 (2) lisas osutatakse sätetele, mis on kehtestatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (Chicago konventsioon) 11. lisas, täpsemalt 2001. aasta juuli 13. väljaandele, mis sisaldab muudatust nr 49. 10. novembril 2016 muutis Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) Chicago konventsiooni 11. lisa, mis sisaldab muudatust nr 50A. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 255/2010 (2) lisas osutatakse sätetele, mis on kehtestatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (Chicago konventsioon) 11. lisas, täpsemalt 2001. aasta juuli 13. väljaandele, mis sisaldab muudatust nr 49. 10. novembril 2016 muutis Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) Chicago konventsiooni 11. lisa, mis sisaldab muudatust nr 50A.

| (2) | Määruse (EL) nr 255/2010 lisas on osutatud ka ICAO dokumendi 4444 „Aeronavigatsiooniteenuste protseduurid – lennuliikluse korraldamine (PANS-ATM)“ (15. väljaanne (2007), mis sisaldab muudatust nr 6) sätetele. 10. novembril 2016 muutis ICAO dokumenti 4444, mis sisaldab muudatust nr 7A. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 255/2010 lisas on osutatud ka ICAO dokumendi 4444 „Aeronavigatsiooniteenuste protseduurid – lennuliikluse korraldamine (PANS-ATM)“ (15. väljaanne (2007), mis sisaldab muudatust nr 6) sätetele. 10. novembril 2016 muutis ICAO dokumenti 4444, mis sisaldab muudatust nr 7A.

| (3) | Nüüd tuleks määruse (EL) nr 255/2010 viiteid Chicago konventsiooni 11. lisale ja ICAO dokumendile 4444 ajakohastada, et kõnealuseid muudatusi arvesse võtta, et võimaldada liikmesriikidel täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi ning tagada kooskõla ICAO loodud rahvusvahelise õigusraamistikuga. |
| --- | --- |

(3)

Nüüd tuleks määruse (EL) nr 255/2010 viiteid Chicago konventsiooni 11. lisale ja ICAO dokumendile 4444 ajakohastada, et kõnealuseid muudatusi arvesse võtta, et võimaldada liikmesriikidel täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi ning tagada kooskõla ICAO loodud rahvusvahelise õigusraamistikuga.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 255/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 255/2010 vastavalt muuta.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 255/2010 lisa punktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

| „1. | Chicago konventsiooni 11. lisa „Lennuliiklusteenindused“ (14. väljaanne, juuli 2016, sisaldab muudatust nr 50A) 3. peatüki punkt 3.7.5 (lennuliiklusvoogude juhtimine). |
| --- | --- |

„1.

Chicago konventsiooni 11. lisa „Lennuliiklusteenindused“ (14. väljaanne, juuli 2016, sisaldab muudatust nr 50A) 3. peatüki punkt 3.7.5 (lennuliiklusvoogude juhtimine).

| 2. | ICAO dokumendi 4444 „Lennuliiklusteenuste menetlused – lennuliikluse juhtimine (PANS-ATM)“ (16. väljaanne – 2016, sisaldab muudatust nr 7A) 3. peatükk (ATSi süsteemi võimekus ja lennuliiklusvoogude juhtimine).“ |
| --- | --- |

2.

ICAO dokumendi 4444 „Lennuliiklusteenuste menetlused – lennuliikluse juhtimine (PANS-ATM)“ (16. väljaanne – 2016, sisaldab muudatust nr 7A) 3. peatükk (ATSi süsteemi võimekus ja lennuliiklusvoogude juhtimine).“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. november 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

1

(2)  Komisjoni 25. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad (ELT L 80, 26.3.2010, lk 10).

2

---

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/47

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2160,

20. november 2017,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 teatavaid viiteid Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni sätetele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus), (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 5,

pärast konsulteerimist ühtse taeva komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 (2) II lisa punktis 3 on osutatud Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) dokumendi „Procedures for Navigation Services – Air Traffic Management“ (aeronavigatsiooniteeninduse protseduurid – lennuliikluse korraldamine) (PANS-ATM, dokument 4444) (15. väljaanne (2007), mis sisaldab muudatust nr 6) sätetele. 10. novembril 2016 muutis ICAO dokumenti 4444, mis sisaldab muudatust nr 7A. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 (2) II lisa punktis 3 on osutatud Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) dokumendi „Procedures for Navigation Services – Air Traffic Management“ (aeronavigatsiooniteeninduse protseduurid – lennuliikluse korraldamine) (PANS-ATM, dokument 4444) (15. väljaanne (2007), mis sisaldab muudatust nr 6) sätetele. 10. novembril 2016 muutis ICAO dokumenti 4444, mis sisaldab muudatust nr 7A.

| (2) | Nüüd tuleks rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 viiteid dokumendile 4444 ajakohastada, et kõnealust muudatust arvesse võtta, et võimaldada liikmesriikidel täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi ning tagada kooskõla ICAO loodud rahvusvahelise õigusraamistikuga. |
| --- | --- |

(2)

Nüüd tuleks rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 viiteid dokumendile 4444 ajakohastada, et kõnealust muudatust arvesse võtta, et võimaldada liikmesriikidel täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi ning tagada kooskõla ICAO loodud rahvusvahelise õigusraamistikuga.

| (3) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 1079/2012 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 1079/2012 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 II lisa punkt 3 asendatakse järgmisega:

| „3. | ICAO PANS-ATM dokumendi 4444 (16. väljaanne – 2016, sisaldab muudatust nr 7A) punkt 12.3.1.5 „8,33 kHz channel spacing“.“ |
| --- | --- |

„3.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. november 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.

1

(2)  Komisjoni 16. novembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1079/2012, millega kehtestatakse ühtses Euroopa taevas kasutatavad kõneside kanalisammud (ELT L 320, 17.11.2012, lk 14).

2

---

OTSUSED

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/48

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/2161,

20. november 2017,

millega muudetakse otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. juulil 2014 vastu otsuse 2014/486/ÜVJP, (1) mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. juulil 2014 vastu otsuse 2014/486/ÜVJP, (1) mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine).

| (2) | Nõukogu võttis 3. detsembril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/2249, (2) millega pikendati missiooni kuni 30. novembrini 2017 ja nähti EUAM Ukraine jaoks ette lähtesumma kuni 30. novembrini 2016. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 3. detsembril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/2249, (2) millega pikendati missiooni kuni 30. novembrini 2017 ja nähti EUAM Ukraine jaoks ette lähtesumma kuni 30. novembrini 2016.

| (3) | Nõukogu otsusega (ÜVJP) 2016/712 (3) kohandati 30. novembrini 2016 ette nähtud lähtesummat ning nõukogu otsusega (ÜVJP) 2016/2083 (4) nähti ette lähtesumma ajavahemikuks 1. detsembrist 2016 kuni 30. novembrini 2017. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsusega (ÜVJP) 2016/712 (3) kohandati 30. novembrini 2016 ette nähtud lähtesummat ning nõukogu otsusega (ÜVJP) 2016/2083 (4) nähti ette lähtesumma ajavahemikuks 1. detsembrist 2016 kuni 30. novembrini 2017.

| (4) | 2017. aasta strateegilise läbivaatamise kohaselt tuleks missiooni EUAM Ukraine'i pikendada kuni 31. maini 2019. |
| --- | --- |

(4)

2017. aasta strateegilise läbivaatamise kohaselt tuleks missiooni EUAM Ukraine'i pikendada kuni 31. maini 2019.

| (5) | Tuleks ette näha lähtesumma ajavahemikuks 1. detsembrist 2017 kuni 31. maini 2019. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks ette näha lähtesumma ajavahemikuks 1. detsembrist 2017 kuni 31. maini 2019.

| (6) | Otsust 2014/486/ÜVJP tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Otsust 2014/486/ÜVJP tuleks seega vastavalt muuta.

| (7) | EUAM Ukraine viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(7)

EUAM Ukraine viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2014/486/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   EUAM Ukraine tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma kuni 30. novembrini 2014 on 2 680 000 eurot.
  EUAM Ukraine tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. detsembrist 2014 kuni 30. novembrini 2015 on 13 100 000 eurot.
  EUAM Ukraine tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. detsembrist 2015 kuni 30. novembrini 2016 on 17 670 000 eurot.
  EUAM Ukraine tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. detsembrist 2016 kuni 30. novembrini 2017 on 20 800 000 eurot.
  EUAM Ukraine tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. detsembrist 2017 kuni 31. maini 2019 on 31 956 069,20 eurot.
  Järgnevateks ajavahemikeks määratavad lähtesummad otsustab nõukogu.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   EUAM Ukraine tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma kuni 30. novembrini 2014 on 2 680 000 eurot.

EUAM Ukraine tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. detsembrist 2014 kuni 30. novembrini 2015 on 13 100 000 eurot.

EUAM Ukraine tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. detsembrist 2015 kuni 30. novembrini 2016 on 17 670 000 eurot.

EUAM Ukraine tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. detsembrist 2016 kuni 30. novembrini 2017 on 20 800 000 eurot.

EUAM Ukraine tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. detsembrist 2017 kuni 31. maini 2019 on 31 956 069,20 eurot.

Järgnevateks ajavahemikeks määratavad lähtesummad otsustab nõukogu.“

| 2) | Artikli 19 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Seda kohaldatakse kuni 31. maini 2019.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 19 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse kuni 31. maini 2019.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. detsembrist 2017.

Brüssel, 20. november 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

M. REPS

---

(1)  Nõukogu 22. juuli 2014. aasta otsus 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (ELT L 217, 23.7.2014, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 3. detsembri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/2249, millega muudetakse otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (ELT L 318, 4.12.2015, lk 38).

2

(3)  Nõukogu 12. mai 2016 aasta otsus (ÜVJP) 2016/712, millega muudetakse otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (ELT L 125, 13.5.2016, lk 11).

3

(4)  Nõukogu 28. novembri 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/2083, millega muudetakse otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (ELT L 321, 29.11.2016, lk 55).

4

---

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/50

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/2162,

20. november 2017,

millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. mail 2013 vastu otsuse 2013/233/ÜVJP, (1) millega luuakse Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioon Liibüas (EUBAM Libya). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. mail 2013 vastu otsuse 2013/233/ÜVJP, (1) millega luuakse Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioon Liibüas (EUBAM Libya).

| (2) | Nõukogu võttis 17. juulil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/1342, (2) millega pikendatakse EUBAM Libya volitusi kuni 31. detsembrini 2018 ja millega nähakse ette lähtesumma kuni 30. novembrini 2017. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 17. juulil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/1342, (2) millega pikendatakse EUBAM Libya volitusi kuni 31. detsembrini 2018 ja millega nähakse ette lähtesumma kuni 30. novembrini 2017.

| (3) | Otsust 2013/233/ÜVJP tuleks muuta, et näha ette lähtesumma ajavahemikuks 1. detsembrist 2017 kuni 31. detsembrini 2018. |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2013/233/ÜVJP tuleks muuta, et näha ette lähtesumma ajavahemikuks 1. detsembrist 2017 kuni 31. detsembrini 2018.

| (4) | EUBAM Libya viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(4)

EUBAM Libya viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2013/233/ÜVJP artikli 13 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„EUBAM Libya tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. detsembrist 2017 kuni 31. detsembrini 2018 on 31 200 000,00 eurot.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. detsembrist 2017.

Brüssel, 20. november 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

M. REPS

---

(1)  Nõukogu 22. mai 2013. aasta otsus 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya) (ELT L 138, 24.5.2013, lk 15).

1

(2)  Nõukogu 17. juuli 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/1342, millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya), ja pikendatakse selle kehtivust (ELT L 185, 18.7.2017, lk 60).

2

---

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/51

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/2163,

20. november 2017,

millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse nõukogu 17. märtsi 2014. aasta otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 17. märtsil 2014 vastu otsuse 2014/145/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 17. märtsil 2014 vastu otsuse 2014/145/ÜVJP.

| (2) | Pärast seda, kui Venemaa Föderatsioon korraldas 10. septembril 2017 ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linnas kubernerivalimised, on nõukogu seisukohal, et otsuse 2014/145/ÜVJP lisas esitatud selliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, tuleks lisada üks isik. |
| --- | --- |

(2)

Pärast seda, kui Venemaa Föderatsioon korraldas 10. septembril 2017 ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linnas kubernerivalimised, on nõukogu seisukohal, et otsuse 2014/145/ÜVJP lisas esitatud selliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, tuleks lisada üks isik.

| (3) | Otsuse 2014/145/ÜVJP lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2014/145/ÜVJP lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas loetletud isik kantakse otsuse 2014/145/ÜVJP lisas esitatud loetellu.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 20. november 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

M. REPS

---

(1)  
  ELT L 78, 17.3.2014, lk 16.

1

---

LISA

Artiklis 1 osutatud isikute loetelu

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „161. | Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV
  (Дмитрий Владимирович Овсянников) | Sünniaeg: 21.2.1977
  Sünnikoht: Omsk, NSVL | „Sevastopoli kuberner“
  Ovsyannikov valiti „Sevastopoli kuberneriks“ ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linnas 10. septembril 2017 toimunud valimistel, mille korraldajaks oli Venemaa Föderatsioon.
  President Putin nimetas ta 28. juulil 2016„Sevastopoli kuberneri“ kohusetäitjaks. Selles ametis töötas ta selle nimel, et integreerida ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaar tõhusamalt Venemaa Föderatsiooni ning on seega vastutav sellise tegevuse ja poliitika aktiivse toetamise ja elluviimise eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.
  2017. aastal ja ebaseadusliku „Krimmi referendumi“ aastapäeval tegi ta üldsusele suunatud avaldusi, milles toetas Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikku annekteerimist. Ta avaldas austust nn enesekaitseüksuste veteranidele, kes hõlbustasid Vene vägede liikumist Krimmi poolsaarel enne selle ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa Föderatsiooni poolt, ning kutsus üles muutma Sevastopol Vene Föderatsiooni lõunaosa pealinnaks. | 21.11.2017“ |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjused

Loetellu kandmise kuupäev

„161.

Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV

(Дмитрий Владимирович Овсянников)

Sünniaeg: 21.2.1977

Sünnikoht: Omsk, NSVL

„Sevastopoli kuberner“

Ovsyannikov valiti „Sevastopoli kuberneriks“ ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linnas 10. septembril 2017 toimunud valimistel, mille korraldajaks oli Venemaa Föderatsioon.

President Putin nimetas ta 28. juulil 2016„Sevastopoli kuberneri“ kohusetäitjaks. Selles ametis töötas ta selle nimel, et integreerida ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaar tõhusamalt Venemaa Föderatsiooni ning on seega vastutav sellise tegevuse ja poliitika aktiivse toetamise ja elluviimise eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

2017. aastal ja ebaseadusliku „Krimmi referendumi“ aastapäeval tegi ta üldsusele suunatud avaldusi, milles toetas Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikku annekteerimist. Ta avaldas austust nn enesekaitseüksuste veteranidele, kes hõlbustasid Vene vägede liikumist Krimmi poolsaarel enne selle ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa Föderatsiooni poolt, ning kutsus üles muutma Sevastopol Vene Föderatsiooni lõunaosa pealinnaks.

21.11.2017“

---

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/53

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/2164,

17. november 2017,

milles käsitletakse vabatahtliku kava „RTRS EU RED“ tunnustamist vastavuse tõendamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 7c lõike 4 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta, (2) eriti selle artikli 18 lõike 4 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 98/70/EÜ artiklites 7b ja 7c ja IV lisas ning direktiivi 2009/28/EÜ artiklites 17 ja 18 ja V lisas on sätestatud sarnased säästlikkuse kriteeriumid biokütuste ja vedelate biokütuste jaoks ning sarnane kord, millega kontrollitakse nende vastavust kõnealustele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 98/70/EÜ artiklites 7b ja 7c ja IV lisas ning direktiivi 2009/28/EÜ artiklites 17 ja 18 ja V lisas on sätestatud sarnased säästlikkuse kriteeriumid biokütuste ja vedelate biokütuste jaoks ning sarnane kord, millega kontrollitakse nende vastavust kõnealustele kriteeriumidele.

| (2) | Kui vedelaid ja muid biokütuseid tuleb arvesse võtta direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud põhjustel, peaksid liikmesriigid ettevõtjatelt nõudma, et nad tõendaksid vedelate ja muude biokütuste vastavust kõnealuse direktiivi artikli 17 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(2)

Kui vedelaid ja muid biokütuseid tuleb arvesse võtta direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud põhjustel, peaksid liikmesriigid ettevõtjatelt nõudma, et nad tõendaksid vedelate ja muude biokütuste vastavust kõnealuse direktiivi artikli 17 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele.

| (3) | Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad, millega kehtestatakse biomassist saadud toodete tootmise standardid, peavad sisaldama täpseid andmeid direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 2 kohaldamise eesmärgil ja/või et kõnealuste kavadega tuleb tõendada, et biokütuste või vedelate biokütuste saadetised vastavad artikli 17 lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ja/või et materjale ei ole muudetud ega visatud ära tahtlikult, et saadetise või selle osa suhtes saaks kohaldada IX lisa. Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei ole liikmesriigil õigust nõuda tarnijalt täiendavaid tõendeid säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad, millega kehtestatakse biomassist saadud toodete tootmise standardid, peavad sisaldama täpseid andmeid direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 2 kohaldamise eesmärgil ja/või et kõnealuste kavadega tuleb tõendada, et biokütuste või vedelate biokütuste saadetised vastavad artikli 17 lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ja/või et materjale ei ole muudetud ega visatud ära tahtlikult, et saadetise või selle osa suhtes saaks kohaldada IX lisa. Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei ole liikmesriigil õigust nõuda tarnijalt täiendavaid tõendeid säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks.

| (4) | 14. juunil 2017 esitati komisjonile taotlus tunnustada, et vabatahtliku kavaga „RTRS EU RED“ tõendatakse biokütusesaadetiste vastavust direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele. Kõnealune kava, mille asukoht on Ciudad de la Paz 353, PISO3 OF 307. C1426AGE Buenos Aires, Argentina, hõlmab sojast toodetud biokütuseid. Tunnustatud kava dokumendid tuleks teha kättesaadavaks direktiivi 2009/28/EÜ kohaselt loodud läbipaistvusplatvormi vahendusel. |
| --- | --- |

(4)

14. juunil 2017 esitati komisjonile taotlus tunnustada, et vabatahtliku kavaga „RTRS EU RED“ tõendatakse biokütusesaadetiste vastavust direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele. Kõnealune kava, mille asukoht on Ciudad de la Paz 353, PISO3 OF 307. C1426AGE Buenos Aires, Argentina, hõlmab sojast toodetud biokütuseid. Tunnustatud kava dokumendid tuleks teha kättesaadavaks direktiivi 2009/28/EÜ kohaselt loodud läbipaistvusplatvormi vahendusel.

| (5) | Vabatahtliku kava „RTRS EU RED“ hindamisel leiti, et see hõlmab nõuetekohaselt direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriume ning et selles kohaldatakse direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõikes 1 ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõikes 1 nõutud massibilansisüsteemi. |
| --- | --- |

(5)

Vabatahtliku kava „RTRS EU RED“ hindamisel leiti, et see hõlmab nõuetekohaselt direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriume ning et selles kohaldatakse direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõikes 1 ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõikes 1 nõutud massibilansisüsteemi.

| (6) | Vabatahtliku kava „RTRS EU RED“ hindamise käigus leiti, et see vastab asjakohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse ka direktiivi 98/70/EÜ IV lisas ja direktiivi 2009/28/EÜ V lisas sätestatud metodoloogilisi nõudeid. |
| --- | --- |

(6)

Vabatahtliku kava „RTRS EU RED“ hindamise käigus leiti, et see vastab asjakohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse ka direktiivi 98/70/EÜ IV lisas ja direktiivi 2009/28/EÜ V lisas sätestatud metodoloogilisi nõudeid.

| (7) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas biokütuste ja vedelate biokütuste jätkusuutlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas biokütuste ja vedelate biokütuste jätkusuutlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vabatahtliku kavaga „RTRS EU RED“ (edaspidi „kava“), mille tunnustamise taotlus esitati komisjonile 14. juunil 2017, tõendatakse, et kõnealuses kavas kehtestatud standardite kohaselt toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste saadetised vastavad direktiivi 98/70/EÜ artikli 7b lõigetes 3, 4 ja 5 ning direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele.

Kava sisaldab ka täpseid andmeid direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 2 ja direktiivi 98/70/EÜ artikli 7b lõike 2 kohaldamiseks.

Artikkel 2

Juhul kui komisjonile 14. juunil 2017 tunnustamiseks esitatud kava sisu muudetakse selliselt, et see võib mõjutada käesoleva otsuse alust, teatatakse sellistest muudatustest komisjonile viivitamata. Komisjon hindab teatatud muudatusi lähtuvalt asjaolust, kas kava hõlmab endiselt piisavalt neid säästlikkuse kriteeriume, mille suhtes seda tunnustatakse.

Artikkel 3

Komisjon võib käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada muu hulgas siis, kui

| a) | on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast otsustavaid aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi; |
| --- | --- |

a)

on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast otsustavaid aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi;

| b) | kava raames ei esitata komisjonile direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõike 6 ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõike 6 kohaseid iga-aastaseid aruandeid; |
| --- | --- |

b)

kava raames ei esitata komisjonile direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõike 6 ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõike 6 kohaseid iga-aastaseid aruandeid;

| c) | kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid, mis on sätestatud rakendusaktides, millele on osutatud direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõike 5 kolmandas lõigus ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõike 5 kolmandas lõigus, või kui ei rakendata kava muid täiustatud aspekte, mis on jätkuva tunnustamise seisukohast otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

c)

kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid, mis on sätestatud rakendusaktides, millele on osutatud direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõike 5 kolmandas lõigus ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõike 5 kolmandas lõigus, või kui ei rakendata kava muid täiustatud aspekte, mis on jätkuva tunnustamise seisukohast otsustava tähtsusega.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse kuni 12. detsembrini 2022.

Brüssel, 17. november 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58.

1

(2)  
  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

2

---

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/55

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/2165,

17. november 2017,

millega kiidetakse heaks programm sigade Aafrika katku tõrjeks uluksigadel Tšehhi Vabariigi teatavates piirkondades

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 7536 all)

(Ainult tšehhikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/60/EÜ, millega kehtestatakse erisätted sigade Aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade Aafrika katkuga, (1) eriti selle artikli 16 lõike 1 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2002/60/EÜ on sätestatud liidu miinimummeetmed, mida on vaja võtta sigade Aafrika katku tõrjeks, sealhulgas meetmed, mida kohaldatakse siis, kui on saadud ametlik kinnitus sigade Aafrika katku esinemise kohta uluksigadel. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2002/60/EÜ on sätestatud liidu miinimummeetmed, mida on vaja võtta sigade Aafrika katku tõrjeks, sealhulgas meetmed, mida kohaldatakse siis, kui on saadud ametlik kinnitus sigade Aafrika katku esinemise kohta uluksigadel.

| (2) | 2017. aastal teatas Tšehhi Vabariik komisjonile sigade Aafrika katku esinemisest uluksigadel ning rakendas direktiiviga 2002/60/EÜ nõutud tauditõrjemeetmeid. |
| --- | --- |

(2)

2017. aastal teatas Tšehhi Vabariik komisjonile sigade Aafrika katku esinemisest uluksigadel ning rakendas direktiiviga 2002/60/EÜ nõutud tauditõrjemeetmeid.

| (3) | Praegust epidemioloogilist olukorda arvesse võttes ja kooskõlas direktiiviga 2002/60/EÜ esitas Tšehhi Vabariik komisjonile programmi sigade Aafrika katku tõrjeks (edaspidi „tauditõrjeprogramm“). |
| --- | --- |

(3)

Praegust epidemioloogilist olukorda arvesse võttes ja kooskõlas direktiiviga 2002/60/EÜ esitas Tšehhi Vabariik komisjonile programmi sigade Aafrika katku tõrjeks (edaspidi „tauditõrjeprogramm“).

| (4) | Selleks et kehtestada asjakohased loomatervishoiualased tõrjemeetmed ning takistada taudi edasist levikut, koostati komisjoni rakendusotsuse 2014/709/EL (2) lisas liidu loetelu kõrge riskiga piirkondadest. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti hiljuti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2017/1850, (3) et muu hulgas võtta arvesse hiljutisi sigade Aafrika katku puhanguid uluksigadel Tšehhi Vabariigis, ning kõnealuse lisa I ja II osas on nüüd loetletud Tšehhi Vabariigis asuvad nakkuspiirkonnad. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kehtestada asjakohased loomatervishoiualased tõrjemeetmed ning takistada taudi edasist levikut, koostati komisjoni rakendusotsuse 2014/709/EL (2) lisas liidu loetelu kõrge riskiga piirkondadest. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti hiljuti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2017/1850, (3) et muu hulgas võtta arvesse hiljutisi sigade Aafrika katku puhanguid uluksigadel Tšehhi Vabariigis, ning kõnealuse lisa I ja II osas on nüüd loetletud Tšehhi Vabariigis asuvad nakkuspiirkonnad.

| (5) | Komisjon on tauditõrjeprogrammi läbi vaadanud ja leiab, et see vastab direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 16 sätestatud nõuetele. Seepärast tuleks kõnealune programm heaks kiita. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on tauditõrjeprogrammi läbi vaadanud ja leiab, et see vastab direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 16 sätestatud nõuetele. Seepärast tuleks kõnealune programm heaks kiita.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Tšehhi Vabariigi poolt 24. oktoobril 2017 esitatud programm sigade Aafrika katku tõrjeks uluksigadel kõnealuse liikmesriigi nakkuspiirkondades.

Artikkel 2

Tšehhi Vabariik jõustab artiklis 1 osutatud tauditõrjeprogrammi rakendamiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. detsembriks 2017.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile.

Brüssel, 17. november 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27.

1

(2)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

2

(3)  Komisjoni 11. oktoobri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1850, millega muudetakse rakendusotsust 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides (ELT L 264, 13.10.2017, lk 7).

3

---

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/57

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/2166,

17. november 2017,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 7540 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides. Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud nende liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Loetelu sisaldab Eesti, Läti, Leedu ja Poola teatavaid piirkondi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides. Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud nende liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Loetelu sisaldab Eesti, Läti, Leedu ja Poola teatavaid piirkondi.

| (2) | 2017. aasta septembris ja oktoobris esines üksikuid sigade Aafrika katku juhtumeid metssigadel Lätis Kuldīgas novadsi haldusüksuses, Leedus Jurbarko rajono savivaldybė haldusüksuses ning Poolas haldusüksustes gminy Bargłów Kościelny, Płaska, Sejny ja Stary Brus. Kõnealused piirkonnad on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. Kõnealuste puhangute esinemine kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuse rakendusotsuse lisas. |
| --- | --- |

(2)

2017. aasta septembris ja oktoobris esines üksikuid sigade Aafrika katku juhtumeid metssigadel Lätis Kuldīgas novadsi haldusüksuses, Leedus Jurbarko rajono savivaldybė haldusüksuses ning Poolas haldusüksustes gminy Bargłów Kościelny, Płaska, Sejny ja Stary Brus. Kõnealused piirkonnad on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. Kõnealuste puhangute esinemine kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuse rakendusotsuse lisas.

| (3) | 2017. aasta septembris ja oktoobris esines üksikuid sigade Aafrika katku puhanguid kodusigadel Eestis Lääne-Nigula vallas, Lätis Neretas novadsi haldusüksuses, Leedus haldusüksustes Anykščių rajono savivaldybė, Kavarsko seniūnija ning Poolas haldusüksuses gmina Lipsk. Need puhangud esinesid piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I ja II osas. Nende puhangute esinemine suurendab riskitaset, mida tuleks arvesse võtta kõnealuse rakendusotsuse lisas. |
| --- | --- |

(3)

2017. aasta septembris ja oktoobris esines üksikuid sigade Aafrika katku puhanguid kodusigadel Eestis Lääne-Nigula vallas, Lätis Neretas novadsi haldusüksuses, Leedus haldusüksustes Anykščių rajono savivaldybė, Kavarsko seniūnija ning Poolas haldusüksuses gmina Lipsk. Need puhangud esinesid piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I ja II osas. Nende puhangute esinemine suurendab riskitaset, mida tuleks arvesse võtta kõnealuse rakendusotsuse lisas.

| (4) | Alates 2016. aasta oktoobrist ei ole sigade Aafrika katku puhanguid esinenud kodusigadel Läti teatavates piirkondades, mis praegu on loetletud rakendusmääruse 2014/709/EL lisa III osas. Lisaks on neis piirkondades asuvates seakasvatusettevõtetes rakendatud piisavalt hästi bioohutuse järelevalvemeetmeid, mis kehtestati bioohutuse riikliku programmiga ja mille eesmärk oli ennetada kõnealuse viiruse levikut. Need asjaolud viitavad epidemioloogilise olukorra paranemisele Lätis. |
| --- | --- |

(4)

Alates 2016. aasta oktoobrist ei ole sigade Aafrika katku puhanguid esinenud kodusigadel Läti teatavates piirkondades, mis praegu on loetletud rakendusmääruse 2014/709/EL lisa III osas. Lisaks on neis piirkondades asuvates seakasvatusettevõtetes rakendatud piisavalt hästi bioohutuse järelevalvemeetmeid, mis kehtestati bioohutuse riikliku programmiga ja mille eesmärk oli ennetada kõnealuse viiruse levikut. Need asjaolud viitavad epidemioloogilise olukorra paranemisele Lätis.

| (5) | Alates 2017. aasta juulist ei ole sigade Aafrika katku puhanguid esinenud kodusigadel Leedu teatavates piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusmääruse 2014/709/EL lisa III osas ning milles ei ole praegu mittekaubanduslikke seakasvatusettevõtteid. Lisaks on neis piirkondades asuvates ettevõtetes rakendatud piisavalt hästi bioohutuse järelevalvemeetmeid. Need asjaolud viitavad epidemioloogilise olukorra paranemisele Leedus. |
| --- | --- |

(5)

Alates 2017. aasta juulist ei ole sigade Aafrika katku puhanguid esinenud kodusigadel Leedu teatavates piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusmääruse 2014/709/EL lisa III osas ning milles ei ole praegu mittekaubanduslikke seakasvatusettevõtteid. Lisaks on neis piirkondades asuvates ettevõtetes rakendatud piisavalt hästi bioohutuse järelevalvemeetmeid. Need asjaolud viitavad epidemioloogilise olukorra paranemisele Leedus.

| (6) | Sigade Aafrika katku praeguse epidemioloogilise olukorra muutust asjaomastes kodu- ja uluksigade populatsioonides liidus tuleks arvesse võtta loomatervishoiuriski hindamisel, mida kõnealuse taudi uus olukord põhjustab Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas. Selleks et rakendusotsuses 2014/709/EL ettenähtud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid sihipäraselt rakendada ja tõkestada sigade Aafrika katku edasist levikut ning ennetada samal ajal tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ja vältida kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, tuleks muuta nimetatud rakendusotsuse lisas esitatud nende liidu piirkondade loetelu, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, et võtta kõnealuse taudiga seoses arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas. |
| --- | --- |

(6)

Sigade Aafrika katku praeguse epidemioloogilise olukorra muutust asjaomastes kodu- ja uluksigade populatsioonides liidus tuleks arvesse võtta loomatervishoiuriski hindamisel, mida kõnealuse taudi uus olukord põhjustab Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas. Selleks et rakendusotsuses 2014/709/EL ettenähtud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid sihipäraselt rakendada ja tõkestada sigade Aafrika katku edasist levikut ning ennetada samal ajal tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ja vältida kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, tuleks muuta nimetatud rakendusotsuse lisas esitatud nende liidu piirkondade loetelu, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, et võtta kõnealuse taudiga seoses arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas.

| (7) | Sellega kooskõlas tuleks Lätis, Leedus ja Poolas metssigadel esinenud sigade Aafrika katku hiljutistest juhtudest mõjutatud piirkonnad, mis praegu on loetletud rakendusmääruse 2014/709/EL lisa I osas, loetleda nüüd kõnealuse lisa II osas. |
| --- | --- |

(7)

Sellega kooskõlas tuleks Lätis, Leedus ja Poolas metssigadel esinenud sigade Aafrika katku hiljutistest juhtudest mõjutatud piirkonnad, mis praegu on loetletud rakendusmääruse 2014/709/EL lisa I osas, loetleda nüüd kõnealuse lisa II osas.

| (8) | Lisaks sellele tuleks Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas kodusigadel esinenud sigade Aafrika katku hiljutistest puhangutest mõjutatud piirkonnad, mis praegu on loetletud rakendusmääruse 2014/709/EL lisa II osas, loetleda nüüd kõnealuse lisa III osas. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks sellele tuleks Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas kodusigadel esinenud sigade Aafrika katku hiljutistest puhangutest mõjutatud piirkonnad, mis praegu on loetletud rakendusmääruse 2014/709/EL lisa II osas, loetleda nüüd kõnealuse lisa III osas.

| (9) | Lisaks sellele tuleks Läti teatavad piirkonnad, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, ning mille kohta ei ole viimasel ajal saadud teateid seoses sigade Aafrika katku puhangutega, loetleda eespool nimetatud lisa II osas. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks sellele tuleks Läti teatavad piirkonnad, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, ning mille kohta ei ole viimasel ajal saadud teateid seoses sigade Aafrika katku puhangutega, loetleda eespool nimetatud lisa II osas.

| (10) | Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. november 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

---

LISA

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

I OSA

1.   Tšehhi Vabariik

Järgmised piirkonnad Tšehhi Vabariigis:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín. |
| --- | --- |

—

okres Vsetín.

2.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Auces novada Bēnes, Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta, |
| --- | --- |

—

Auces novada Bēnes, Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta,

| — | Dobeles novada Penkules pagasts, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Penkules pagasts,

| — | Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Gudenieku, Turlavas, Kurmāles, Snēpeles, Laidu pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Gudenieku, Turlavas, Kurmāles, Snēpeles, Laidu pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | Rundāles novada Svitenes un Viesturu pagasts, |
| --- | --- |

—

Rundāles novada Svitenes un Viesturu pagasts,

| — | Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Tērvetes novads; |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads;

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

4.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Joniškio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė;

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto Jurbarkų ir Viešvilės seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 146, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto Jurbarkų ir Viešvilės seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 146,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr A1, Ariogalos miesto, Betygalos seniūnijos, Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto, Šiluvos ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr A1, Ariogalos miesto, Betygalos seniūnijos, Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto, Šiluvos ir Viduklės seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

5.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim,

| gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim,

| gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim. |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim.

| w województwie podlaskim:





  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| gminy Augustów z miastem Augustów, Nowinka i część gminy Sztabin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 664 w powiecie augustowskim; |
| --- |

gminy Augustów z miastem Augustów, Nowinka i część gminy Sztabin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 664 w powiecie augustowskim;

| gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim, |
| --- |

gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat miejski Suwałki. |
| --- |

powiat miejski Suwałki.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim, |
| --- |

gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim,

| powiat ostrowski. |
| --- |

powiat ostrowski.

| w województwie lubelskim:





  gminy Cyców, Ludwin i Puchaczów w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Cyców, Ludwin i Puchaczów w powiecie łęczyńskim,

| gminy Borki, Czemierniki, miasto Radzyń Podlaski i Ulan-Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, miasto Radzyń Podlaski i Ulan-Majorat w powiecie radzyńskim,

| gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów |
| --- |

gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów

| w powiecie lubartowskim. |
| --- |

w powiecie lubartowskim.

II OSA

1.   Tšehhi Vabariik

Järgmised piirkonnad Tšehhi Vabariigis:

| — | okres Zlín. |
| --- | --- |

—

okres Zlín.

2.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Haapsalu linn, |
| --- | --- |

—

Haapsalu linn,

| — | Hanila vald, |
| --- | --- |

—

Hanila vald,

| — | Harju maakond, |
| --- | --- |

—

Harju maakond,

| — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond,

| — | Jõgeva maakond, |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond,

| — | Järva maakond, |
| --- | --- |

—

Järva maakond,

| — | Kihelkonna vald, |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald,

| — | Kullamaa vald, |
| --- | --- |

—

Kullamaa vald,

| — | Kuressaare linn, |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn,

| — | Lääne-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Lääne-Viru maakond,

| — | Lääne-Saare vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | Lihula vald, |
| --- | --- |

—

Lihula vald,

| — | Martna vald, |
| --- | --- |

—

Martna vald,

| — | Muhu vald, |
| --- | --- |

—

Muhu vald,

| — | Mustjala vald, |
| --- | --- |

—

Mustjala vald,

| — | osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230,

| — | Nõva vald, |
| --- | --- |

—

Nõva vald,

| — | Pihtla vald, |
| --- | --- |

—

Pihtla vald,

| — | Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald), |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald),

| — | Põlva maakond, |
| --- | --- |

—

Põlva maakond,

| — | Rapla maakond, |
| --- | --- |

—

Rapla maakond,

| — | osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31,

| — | Ruhnu vald, |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald,

| — | Salme vald, |
| --- | --- |

—

Salme vald,

| — | Tartu maakond, |
| --- | --- |

—

Tartu maakond,

| — | Torgu vald, |
| --- | --- |

—

Torgu vald,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Viljandi maakond, |
| --- | --- |

—

Viljandi maakond,

| — | Vormsi vald, |
| --- | --- |

—

Vormsi vald,

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

3.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ādažu novads; |
| --- | --- |

—

Ādažu novads;

| — | Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts; |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts;

| — | Aizkraukles novads; |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads;

| — | Aknīstes novads; |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads;

| — | Alojas novads; |
| --- | --- |

—

Alojas novads;

| — | Alūksnes novads; |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads;

| — | Amatas novads; |
| --- | --- |

—

Amatas novads;

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novada Lielauces un Īles pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Lielauces un Īles pagasts,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts,

| — | Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasti, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasti,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novada Saunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts,

| — | Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20,

| — | Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novada Rundāles pagasts, |
| --- | --- |

—

Rundāles novada Rundāles pagasts,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

4.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 146, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 146,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo ir Žeimelio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo ir Žeimelio seniūnijos,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnūjų, Girkalnio, Ariogalios seniūnijos į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnūjų, Girkalnio, Ariogalios seniūnijos į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

5.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie podlaskim:





  część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Bargłów Kościelny, Płaska i część gminy Sztabin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 664 w powiecie augustowskim, |
| --- |

gminy Bargłów Kościelny, Płaska i część gminy Sztabin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 664 w powiecie augustowskim,

| gminy Sokółka, Szudziałowo, Sidra, Kuźnica, Nowy Dwór i Krynki w powiecie sokólskim. |
| --- |

gminy Sokółka, Szudziałowo, Sidra, Kuźnica, Nowy Dwór i Krynki w powiecie sokólskim.

| w województwie mazowieckim:





  gmina Przesmyki w powiecie siedleckim. |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gmina Przesmyki w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Komarówka Podlaska i Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Komarówka Podlaska i Wohyń w powiecie radzyńskim,

| gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim,

| gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim. |
| --- |

gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim.

III OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Audru vald; |
| --- | --- |

—

Audru vald;

| — | Lääne-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Nigula vald,

| — | Laimjala vald, |
| --- | --- |

—

Laimjala vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230,

| — | Orissaare vald, |
| --- | --- |

—

Orissaare vald,

| — | Pöide vald, |
| --- | --- |

—

Pöide vald,

| — | osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aglonas novada Aglonas pagasts; |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Aglonas pagasts;

| — | Auces novada Vītiņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Vītiņu pagasts,

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts,

| — | Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932,

| — | Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20,

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta,

| — | Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2,

| — | Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Viesītes novada Rites un Saukas pagasts. |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Rites un Saukas pagasts.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus-nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus-nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Lipsk w powiecie augustowskim, |
| --- |

gmina Lipsk w powiecie augustowskim,

| części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim. |
| --- |

gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim,

| gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim. |
| --- |

gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Przesmyki w powiecie siedleckim. |
| --- |

gmina Przesmyki w powiecie siedleckim.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Parandused

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/69

---

Komisjoni 26. jaanuari 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2017/141 (millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 22, 27. jaanuar 2017
  )

Leheküljel 52 artikli 1 lõikes 1

asendatakse

„1.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse järgmiste toodete impordi suhtes: Hiinast ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavad roostevabast austeniitterasest ilma äärikuta toruliitmikud (ka valmistoodetena), mis vastavad AISI kategooriatele 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H või muudele samaväärsetele standarditele; toote välisdiameeter ei ületa 406,4 mm ja seinapaksus on kuni 16 mm ning pinnaviimistluse keskmine karedus (Ra) on vähemalt 0,8 mikromeetrit. Toode klassifitseeritakse CN-koodide ex 7307 23 10 ja ex 7307 23 90 alla (TARICi koodid 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).“

järgmisega:

„1.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse järgmiste toodete impordi suhtes: Hiinast ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavad roostevabast austeniitterasest ilma äärikuta toruliitmikud (ka valmistoodetena), mis vastavad AISI kategooriatele 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H või muudele samaväärsetele standarditele; toote välisdiameeter ei ületa 406,4 mm ja seinapaksus on kuni 16 mm ning sisepinna keskmine karedus (Ra) on vähemalt 0,8 mikromeetrit. Toode klassifitseeritakse CN-koodide ex 7307 23 10 ja ex 7307 23 90 alla (TARICi koodid 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).“

---

| 21.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/69

---

Komisjoni 6. aprilli 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2017/659 (millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/141, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 94, 7. aprill 2017
  )

Leheküljel 9 artikli 1 tekstis, millega asendatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/141 artikli 1 lõige 1

asendatakse

„1.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse järgmiste toodete impordi suhtes: Hiinast ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavad roostevabast austeniitterasest ilma äärikuta toruliitmikud (ka valmistoodetena), mis vastavad AISI kategooriatele 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H või muudele samaväärsetele standarditele; toote välisdiameeter ei ületa 406,4 mm ja seinapaksus on kuni 16 mm ning pinnaviimistluse keskmine karedus (Ra) on vähemalt 0,8 mikromeetrit. Toode klassifitseeritakse CN-koodide ex 7307 23 10 ja ex 7307 23 90 alla (TARICi koodid 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).“

järgmisega:

„1.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse järgmiste toodete impordi suhtes: Hiinast ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavad roostevabast austeniitterasest ilma äärikuta toruliitmikud (ka valmistoodetena), mis vastavad AISI kategooriatele 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H või muudele samaväärsetele standarditele; toote välisdiameeter ei ületa 406,4 mm ja seinapaksus on kuni 16 mm ning sisepinna keskmine karedus (Ra) on vähemalt 0,8 mikromeetrit. Toode klassifitseeritakse CN-koodide ex 7307 23 10 ja ex 7307 23 90 alla (TARICi koodid 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).“

---