# Euroopa Liidu L 85/23.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 85 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide23. märts 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 85

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide23. märts 2006

---

| Sisukord | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 19. mai 2004, Taani meetmete kohta TV2/DANMARK i kasuks
  (teatavaks tehtud numbri C(2004)1814 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus, 5. juuli 2005, abikava kohta, mida Itaalia kavatseb rakendada bergamoti ja bergamotisaaduste kaitseks Calabrias
  (teatavaks tehtud numbri C(2005)1418 all) | 22 |
| | * | Komisjoni otsus, 20. juuli 2005, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis kahele matkelaevale Prantsuse Polüneesia arendamise eesmärgil
  (teatavaks tehtud numbri K(2005)2731 all)

   (
  1
  ) | 36 |

Sisukord

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 19. mai 2004, Taani meetmete kohta TV2/DANMARK i kasuks
  (teatavaks tehtud numbri C(2004)1814 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2004)1814 all)

1

1

*

Komisjoni otsus, 5. juuli 2005, abikava kohta, mida Itaalia kavatseb rakendada bergamoti ja bergamotisaaduste kaitseks Calabrias
  (teatavaks tehtud numbri C(2005)1418 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2005)1418 all)

22

*

Komisjoni otsus, 20. juuli 2005, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis kahele matkelaevale Prantsuse Polüneesia arendamise eesmärgil
  (teatavaks tehtud numbri K(2005)2731 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005)2731 all)

1

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 23.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/1

---

KOMISJONI OTSUS,

19. mai 2004,

Taani meetmete kohta TV2/DANMARK i kasuks

(teatavaks tehtud numbri C(2004)1814 all)

(Ainult taanikeelne versioon on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/217/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud huvitatud isikutel esitada oma märkused eespool osutatud sätete (1) kohaselt ja võttes arvesse neid märkusi

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Amsterdami lepingu jõustumisel 1. mail 1999 lisati Euroopa Ühenduse asutamislepingule liikmesriikide avalik-õiguslikku ringhäälingut käsitlev protokoll (edaspidi “protokoll”). |
| --- | --- |

(1)

Amsterdami lepingu jõustumisel 1. mail 1999 lisati Euroopa Ühenduse asutamislepingule liikmesriikide avalik-õiguslikku ringhäälingut käsitlev protokoll (edaspidi “protokoll”).

| (2) | Taani kommertstelevisiooniettevõte SBS Broadcasting SA/TvDanmark (edaspidi “TvDanmark”) esitas 5. aprilli 2000. aasta kirjas komisjonile kaebuse avalik-õigusliku telekanali TV2/Danmarki (edaspidi “TV2”) riikliku rahastamise kohta. 3. mail 2000 toimus kohtumine kaebuse esitajaga. Kaebuse esitaja esitas täiendavaid andmeid 28. veebruaril 2001, 3. mail 2001 ja 11. detsembril 2001 saadetud kirjades. |
| --- | --- |

(2)

Taani kommertstelevisiooniettevõte SBS Broadcasting SA/TvDanmark (edaspidi “TvDanmark”) esitas 5. aprilli 2000. aasta kirjas komisjonile kaebuse avalik-õigusliku telekanali TV2/Danmarki (edaspidi “TV2”) riikliku rahastamise kohta. 3. mail 2000 toimus kohtumine kaebuse esitajaga. Kaebuse esitaja esitas täiendavaid andmeid 28. veebruaril 2001, 3. mail 2001 ja 11. detsembril 2001 saadetud kirjades.

| (3) | 15. novembril 2001 avaldas komisjon teatise riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes (edaspidi “ringhäälinguteatis”), (2) millega kehtestatakse põhimõtted ja meetodid, mille abil hinnata, kas avalik-õiguslike ringhäälingutegevuste rahastamine on asutamislepinguga vastavuses. |
| --- | --- |

(3)

15. novembril 2001 avaldas komisjon teatise riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes (edaspidi “ringhäälinguteatis”), (2) millega kehtestatakse põhimõtted ja meetodid, mille abil hinnata, kas avalik-õiguslike ringhäälingutegevuste rahastamine on asutamislepinguga vastavuses.

| (4) | 5. juunil 2002 saadetud kirjas nõudis komisjon Taani ametiasutustelt teavet, millele Taani ametiasutused vastasid oma kirjas 10. juulil 2002. Taani ametiasutustega peeti kaks koosolekut, mis toimusid 25. oktoobril 2002 ja 19. novembril 2002. Täiendavad andmed edastati 19. novembril 2002 ja 3. detsembril 2002 saadetud kirjades. |
| --- | --- |

(4)

5. juunil 2002 saadetud kirjas nõudis komisjon Taani ametiasutustelt teavet, millele Taani ametiasutused vastasid oma kirjas 10. juulil 2002. Taani ametiasutustega peeti kaks koosolekut, mis toimusid 25. oktoobril 2002 ja 19. novembril 2002. Täiendavad andmed edastati 19. novembril 2002 ja 3. detsembril 2002 saadetud kirjades.

| (5) | 24. jaanuaril 2003 saadetud kirjas teatas komisjon Taanile oma otsusest algatada menetlus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel seoses avalik-õigusliku Taani telekanali TV2 riikliku rahastamisega. |
| --- | --- |

(5)

24. jaanuaril 2003 saadetud kirjas teatas komisjon Taanile oma otsusest algatada menetlus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel seoses avalik-õigusliku Taani telekanali TV2 riikliku rahastamisega.

| (6) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas14. märtsil 2003 (3). komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid esitama oma märkusi meetmete kohta. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas14. märtsil 2003 (3). komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid esitama oma märkusi meetmete kohta.

| (7) | Taani ametiasutused esitasid märkused komisjonile oma 24. märtsi 2003. aasta kirjas. Samuti sai komisjon märkusi mitmetelt huvitatud isikutelt. TvDanmark saatis oma märkused 14. aprilli 2003. aasta kirjas. Euroopa kommertstelekanalite ühendus (Association of Commercial Television in Europe, edaspidi “ACT”) esitas märkused 14. aprilli 2003. aasta kirjas. Kommertstelekanalid Antena 3 TV ja Gestevisión Telecinco esitasid märkused 16. aprillil 2003. Kommertstelekanal TV3 saatis märkused oma 14. aprilli 2003. aasta kirjas. Komisjon saatis need märkused edasi Taanile, kes vastas neile oma 12. septembri 2003. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(7)

Taani ametiasutused esitasid märkused komisjonile oma 24. märtsi 2003. aasta kirjas. Samuti sai komisjon märkusi mitmetelt huvitatud isikutelt. TvDanmark saatis oma märkused 14. aprilli 2003. aasta kirjas. Euroopa kommertstelekanalite ühendus (Association of Commercial Television in Europe, edaspidi “ACT”) esitas märkused 14. aprilli 2003. aasta kirjas. Kommertstelekanalid Antena 3 TV ja Gestevisión Telecinco esitasid märkused 16. aprillil 2003. Kommertstelekanal TV3 saatis märkused oma 14. aprilli 2003. aasta kirjas. Komisjon saatis need märkused edasi Taanile, kes vastas neile oma 12. septembri 2003. aasta kirjas.

| (8) | Komisjon sai kaebuse esitajalt täiendavat teavet 15. detsembril 2003 ja 6. jaanuaril 2004 saadetud kirjades. Kaebuse esitaja ja komisjoni kohtumine toimus 17. detsembril 2003 ning selle eesmärgiks oli 15. detsembril 2003 saadetud kirjas toodud teabe täpsem selgitamine. Komisjon saatis selle teabe edasi Taani valitsusele, kes vastas sellele 15. märtsil 2004 saadetud kirjas. Taani ametiasutuste ja komisjoni kohtumine toimus 9. veebruaril 2004. aastal. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon sai kaebuse esitajalt täiendavat teavet 15. detsembril 2003 ja 6. jaanuaril 2004 saadetud kirjades. Kaebuse esitaja ja komisjoni kohtumine toimus 17. detsembril 2003 ning selle eesmärgiks oli 15. detsembril 2003 saadetud kirjas toodud teabe täpsem selgitamine. Komisjon saatis selle teabe edasi Taani valitsusele, kes vastas sellele 15. märtsil 2004 saadetud kirjas. Taani ametiasutuste ja komisjoni kohtumine toimus 9. veebruaril 2004. aastal.

| (9) | Vastavalt ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele hõlmab käesolev otsus ajavahemikku 1995–2002. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele hõlmab käesolev otsus ajavahemikku 1995–2002.

II.   KIRJELDUS

1.   Siseriiklik taust

a)   Taani ringhäälinguturg

| (10) | Taanis tegutseb kaks avalik-õiguslikku ringhäälinguorganisatsiooni – Danmarks Radio (edaspidi “DR”) ja TV2. DRi rahastatakse peaaegu täielikult litsentsitasudest. TV2 rahastatakse nii litsentsitasudest kui ka reklaamitulust. |
| --- | --- |

(10)

Taanis tegutseb kaks avalik-õiguslikku ringhäälinguorganisatsiooni – Danmarks Radio (edaspidi “DR”) ja TV2. DRi rahastatakse peaaegu täielikult litsentsitasudest. TV2 rahastatakse nii litsentsitasudest kui ka reklaamitulust.

| (11) | TV2 asutati 1986. aastal (4) sõltumatu institutsioonina, mida rahastatakse riigilaenuga, ning see alustas siseriiklike saadete edastamist 1. oktoobril 1988. Ettevõte edastab maakaablivõrgus telekanalit TV2 ja ta alustas aastal 2000 lisaks satelliitkanali TV2 Zulu edastamist. 2002. aasta lõpus muutus avalik-õiguslik kanal TV2 Zulu tasuliseks kommertstelekanaliks. Taani valitsus on lisaks andnud loa TV2 kaheksale kohalikule telejaamale. TV2 on kohustatud edastama oma kohalike jaamade saateid üleriigilise maakaablivõrgu kaudu. |
| --- | --- |

(11)

TV2 asutati 1986. aastal (4) sõltumatu institutsioonina, mida rahastatakse riigilaenuga, ning see alustas siseriiklike saadete edastamist 1. oktoobril 1988. Ettevõte edastab maakaablivõrgus telekanalit TV2 ja ta alustas aastal 2000 lisaks satelliitkanali TV2 Zulu edastamist. 2002. aasta lõpus muutus avalik-õiguslik kanal TV2 Zulu tasuliseks kommertstelekanaliks. Taani valitsus on lisaks andnud loa TV2 kaheksale kohalikule telejaamale. TV2 on kohustatud edastama oma kohalike jaamade saateid üleriigilise maakaablivõrgu kaudu.

| (12) | Peale avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide tegutsevad Taani teleturul kaks kommertstelekanalit: TvDanmark ja TV3/3+. Kommertstelekanalid konkureerivad telekanaliga TV2 üleriigilisel telereklaamiturul. TvDanmark kuulub ettevõtte SBS Broadcasting S.A. alla ja edastab saateid kahe telekanali kaudu. TvDanmark on alates 1997. aastast edastanud TvDanmark2 saateid kümne kohaliku kommertstelekanali võrgus ning alates 2000. aastast edastanud Suurbritannia litsentsi alusel satelliitkanalit TvDanmark1. Rühma Modern Times Group (MTG) kuuluvate satelliitkanalite TV3 ja 3+ saadete edastamist alustati 1992. aastal. |
| --- | --- |

(12)

Peale avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide tegutsevad Taani teleturul kaks kommertstelekanalit: TvDanmark ja TV3/3+. Kommertstelekanalid konkureerivad telekanaliga TV2 üleriigilisel telereklaamiturul. TvDanmark kuulub ettevõtte SBS Broadcasting S.A. alla ja edastab saateid kahe telekanali kaudu. TvDanmark on alates 1997. aastast edastanud TvDanmark2 saateid kümne kohaliku kommertstelekanali võrgus ning alates 2000. aastast edastanud Suurbritannia litsentsi alusel satelliitkanalit TvDanmark1. Rühma Modern Times Group (MTG) kuuluvate satelliitkanalite TV3 ja 3+ saadete edastamist alustati 1992. aastal.

b)   Juriidilised nõuded

| (13) | Uurimise all oleval ajavahemikul 1995–2002 reguleeriti avaliku teenuse osutamist ringhäälinguseadusega, mida on muudetud (edaspidi “ringhäälinguseadus”) (5). |
| --- | --- |

(13)

Uurimise all oleval ajavahemikul 1995–2002 reguleeriti avaliku teenuse osutamist ringhäälinguseadusega, mida on muudetud (edaspidi “ringhäälinguseadus”) (5).

| (14) | TV2 ülesanne on toota ja levitada üleriigilisi ja kohalikke televisiooniprogramme. Levitada võib raadio teel, samuti satelliit- või kaabelsüsteemides. TV2 avaliku teenuse osutamise eeskirjad kehtestab kultuuriminister (6). |
| --- | --- |

(14)

TV2 ülesanne on toota ja levitada üleriigilisi ja kohalikke televisiooniprogramme. Levitada võib raadio teel, samuti satelliit- või kaabelsüsteemides. TV2 avaliku teenuse osutamise eeskirjad kehtestab kultuuriminister (6).

| (15) | Kogu TV2 kanali programmi käsitatakse avaliku teenusena (7). Ringhäälinguseaduse paragrahvi 6a lõikes 1 on kirjas: “Kõik avaliku teenuse tegevused pakuvad televisiooni, raadio ja Interneti vms vahenditega Taani elanikkonnale laia programmivalikut ja teenuseid, mis hõlmavad uudiseid, üldteavet, koolitust, kunsti ja meelelahutust. Programmivaliku eesmärk on kvaliteet, programmid hõlmavad laia teemade ringi ning on mitmekesised. Programmi koostamisel tuleb peamist rõhku panna informatsiooni- ja väljendusvabadusele. (...) Samuti tuleb erilist rõhku panna taani keelele ja kultuurile.” |
| --- | --- |

(15)

Kogu TV2 kanali programmi käsitatakse avaliku teenusena (7). Ringhäälinguseaduse paragrahvi 6a lõikes 1 on kirjas: “Kõik avaliku teenuse tegevused pakuvad televisiooni, raadio ja Interneti vms vahenditega Taani elanikkonnale laia programmivalikut ja teenuseid, mis hõlmavad uudiseid, üldteavet, koolitust, kunsti ja meelelahutust. Programmivaliku eesmärk on kvaliteet, programmid hõlmavad laia teemade ringi ning on mitmekesised. Programmi koostamisel tuleb peamist rõhku panna informatsiooni- ja väljendusvabadusele. (...) Samuti tuleb erilist rõhku panna taani keelele ja kultuurile.”

| (16) | Täpsem määratlus on TV2 põhikirjas, (8) kus sätestatakse TV2 kohustused seoses kunsti ja kultuuri, Taani filmitoodangu, uue tehnoloogia kasutamise (muu hulgas selleks, et parandada programmide kättesaadavust puuetega inimestele), laste- ja noortesaadete ning rahvusvähemusi käsitlevate saadetega. TV2 on samuti kohustatud edastama elanikkonnale ohuteateid. |
| --- | --- |

(16)

Täpsem määratlus on TV2 põhikirjas, (8) kus sätestatakse TV2 kohustused seoses kunsti ja kultuuri, Taani filmitoodangu, uue tehnoloogia kasutamise (muu hulgas selleks, et parandada programmide kättesaadavust puuetega inimestele), laste- ja noortesaadete ning rahvusvähemusi käsitlevate saadetega. TV2 on samuti kohustatud edastama elanikkonnale ohuteateid.

| (17) | Ringhäälinguseaduse paragrahvi 6a lõike 3 alusel “rahastatakse TV2 avalikke teenuseid litsentsitasudest saadud summadest, TV2 edastatud reklaamidest ning teistest sissetulekutest.” |
| --- | --- |

(17)

Ringhäälinguseaduse paragrahvi 6a lõike 3 alusel “rahastatakse TV2 avalikke teenuseid litsentsitasudest saadud summadest, TV2 edastatud reklaamidest ning teistest sissetulekutest.”

| (18) | Kommertstelejaamade kohustus edastada saateid piirkondades, mis hõlmavad mitut kohalikku piirkonda, on ära toodud ringhäälinguseaduse 5. peatükis. 6. peatükk käsitleb kohalikku ringhäälingutegevust. Need nõuded käsitlevad peamiselt litsentside saamist. Litsentsiomanikele esitatavad nõuded saadete osas on sätestatud Euroopa programme käsitlevas määruses nr 874 ja kohalikku ringhäälingutegevust käsitlevas määruses nr 1349 (9). Eespool nimetatud määruste kohaselt peavad võrgus asuvad jaamad, kellel on kohalik ringhäälingulitsents, edastama vähemalt ühe tunni päevas kohalikke saateid ja tootma märkimisväärse osa saadetest taani keeles või Taani vaatajaskonnale. Kuna TV3, 3+ ja TvDanmark1 kanalit edastatakse briti ringhäälingulitsentsi alusel, kehtivad need reeglid ainult TvDanmark2 suhtes. |
| --- | --- |

(18)

Kommertstelejaamade kohustus edastada saateid piirkondades, mis hõlmavad mitut kohalikku piirkonda, on ära toodud ringhäälinguseaduse 5. peatükis. 6. peatükk käsitleb kohalikku ringhäälingutegevust. Need nõuded käsitlevad peamiselt litsentside saamist. Litsentsiomanikele esitatavad nõuded saadete osas on sätestatud Euroopa programme käsitlevas määruses nr 874 ja kohalikku ringhäälingutegevust käsitlevas määruses nr 1349 (9). Eespool nimetatud määruste kohaselt peavad võrgus asuvad jaamad, kellel on kohalik ringhäälingulitsents, edastama vähemalt ühe tunni päevas kohalikke saateid ja tootma märkimisväärse osa saadetest taani keeles või Taani vaatajaskonnale. Kuna TV3, 3+ ja TvDanmark1 kanalit edastatakse briti ringhäälingulitsentsi alusel, kehtivad need reeglid ainult TvDanmark2 suhtes.

c)   TV2 kommertstegevus

| (19) | TV2 on pärast erilitsentsi saamist (10) kommertstegevuseks 1. jaanuaril 1997 tegelenud mitut liiki kommertstegevusega, mis võib hõlmata tehniliste rajatiste kasutamist, uute ettevõtete asutamist või kapitalimahutust olemasolevatesse ettevõtetesse. Uuritaval perioodil on see tegevus muu hulgas hõlmanud ka reklaamimist, programmide müüki, telemastide laenutust, kaupadega kauplemist, tegevusi Internetis, spordiülekannete edastamisõiguse edasimüüki jne. |
| --- | --- |

(19)

TV2 on pärast erilitsentsi saamist (10) kommertstegevuseks 1. jaanuaril 1997 tegelenud mitut liiki kommertstegevusega, mis võib hõlmata tehniliste rajatiste kasutamist, uute ettevõtete asutamist või kapitalimahutust olemasolevatesse ettevõtetesse. Uuritaval perioodil on see tegevus muu hulgas hõlmanud ka reklaamimist, programmide müüki, telemastide laenutust, kaupadega kauplemist, tegevusi Internetis, spordiülekannete edastamisõiguse edasimüüki jne.

| (20) | TV2 on alates jaanuarist 2001 kohustatud pidama eraldi raamatupidamist avaliku teenuse osutamise ja “muu tegevuse” üle, kui viimase käive ületab 5 % kogukäibest ja 3 miljonit Taani krooni aastas (määrus nr 740). Selle määruse kohaselt peavad kõik kulud kajastuma raamatupidamises, toodete ja teenuste hinnad, mis ei kuulu avaliku teenuse osutamise alla, peavad olema kindlaks määratud turutingimustel ning kapitali ülekandmine avaliku teenuse osutamise ja muu tegevuse vahel peab toimuma turumajandusliku investeerimise põhimõttel ega tohi hõlmata litsentsitasusid (11). |
| --- | --- |

(20)

TV2 on alates jaanuarist 2001 kohustatud pidama eraldi raamatupidamist avaliku teenuse osutamise ja “muu tegevuse” üle, kui viimase käive ületab 5 % kogukäibest ja 3 miljonit Taani krooni aastas (määrus nr 740). Selle määruse kohaselt peavad kõik kulud kajastuma raamatupidamises, toodete ja teenuste hinnad, mis ei kuulu avaliku teenuse osutamise alla, peavad olema kindlaks määratud turutingimustel ning kapitali ülekandmine avaliku teenuse osutamise ja muu tegevuse vahel peab toimuma turumajandusliku investeerimise põhimõttel ega tohi hõlmata litsentsitasusid (11).

2.   Meetmed

a)   Litsentsitasud

| (21) | Uuritaval perioodil eraldati TV2le 4 067,7 miljonit Taani krooni litsentsitasusid. |
| --- | --- |

(21)

Uuritaval perioodil eraldati TV2le 4 067,7 miljonit Taani krooni litsentsitasusid.

| (22) | Kultuuriminister määrab üheks või mitmeks aastaks kindlaks litsentsitasu suuruse, mida kõik raadio- ja televisioonivastuvõtjate kasutajad peavad maksma (12). Litsentsitasu kogub DR ning need summad jagatakse DRi ja TV2 vahel kultuuriministri otsuse põhjal vastavalt Taani parlamendiga sõlmitud meediakokkuleppele. |
| --- | --- |

(22)

Kultuuriminister määrab üheks või mitmeks aastaks kindlaks litsentsitasu suuruse, mida kõik raadio- ja televisioonivastuvõtjate kasutajad peavad maksma (12). Litsentsitasu kogub DR ning need summad jagatakse DRi ja TV2 vahel kultuuriministri otsuse põhjal vastavalt Taani parlamendiga sõlmitud meediakokkuleppele.

| (23) | Kultuuriminister määrab kindlaks üksikasjalikud eeskirjad litsentsitasude maksmiskohustuse alguse ja lõpu kohta, maksetähtaegade ja kogumise kohta, samuti meeldetuletustasude jms kohta. Vastavalt intressiseadusele arvestatakse hilinemisega makstud litsentsitasudelt intressi. Tasumata litsentsitasud ja muud maksud võib sisse nõuda Taani finantsjärelevalveasutus. Tasude sissenõudmiseks võib need maha arvestada ka asjaomaste isikute palgast isiklike maksude kogumise eeskirjade alusel, mis sisalduvad allikalt maksude mahaarvamise seaduses. |
| --- | --- |

(23)

Kultuuriminister määrab kindlaks üksikasjalikud eeskirjad litsentsitasude maksmiskohustuse alguse ja lõpu kohta, maksetähtaegade ja kogumise kohta, samuti meeldetuletustasude jms kohta. Vastavalt intressiseadusele arvestatakse hilinemisega makstud litsentsitasudelt intressi. Tasumata litsentsitasud ja muud maksud võib sisse nõuda Taani finantsjärelevalveasutus. Tasude sissenõudmiseks võib need maha arvestada ka asjaomaste isikute palgast isiklike maksude kogumise eeskirjade alusel, mis sisalduvad allikalt maksude mahaarvamise seaduses.

| (24) | 1997. aastani sai TV2 kogu tulu TV2 fondist, mis asutati riigi poolt ning mis toimis sõltumatu üksusena TV2le sissetuleku tagamiseks. Samal ajal toimis teine sõltumatu üksus TV2 Reklame A/S, mille ülesanne oli müüa TV2 reklaamiaega. Aktsiaselts TV2 Reklame A/S põhikirjaline kohustus oli kanda saadud sissetulek TV2 fondi. Vahendid, mis koosnesid litsentsitasudest ja reklaamituludest, kanti seejärel kultuuriministri otsusega üle TV2le. Alates aastast 1997 on TV2 saanud oma osa litsentsitasudest otse DRist. |
| --- | --- |

(24)

1997. aastani sai TV2 kogu tulu TV2 fondist, mis asutati riigi poolt ning mis toimis sõltumatu üksusena TV2le sissetuleku tagamiseks. Samal ajal toimis teine sõltumatu üksus TV2 Reklame A/S, mille ülesanne oli müüa TV2 reklaamiaega. Aktsiaselts TV2 Reklame A/S põhikirjaline kohustus oli kanda saadud sissetulek TV2 fondi. Vahendid, mis koosnesid litsentsitasudest ja reklaamituludest, kanti seejärel kultuuriministri otsusega üle TV2le. Alates aastast 1997 on TV2 saanud oma osa litsentsitasudest otse DRist.

b)   Ühekordsed ülekanded TV2 fondist ja raadiofondist

| (25) | Lisaks litsentsitasudele eraldati TV2le raadiofondist 1997. aastal 58 miljonit Taani krooni suurenenud osaluse eest Taani filmitootmises. Samal aastal eraldati TV2 fondist 167 miljonit Taani krooni investeeringuteks tootmissüsteemide digitaliseerimiseks ja 50 miljonit krooni tegevuskulude katteks. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks litsentsitasudele eraldati TV2le raadiofondist 1997. aastal 58 miljonit Taani krooni suurenenud osaluse eest Taani filmitootmises. Samal aastal eraldati TV2 fondist 167 miljonit Taani krooni investeeringuteks tootmissüsteemide digitaliseerimiseks ja 50 miljonit krooni tegevuskulude katteks.

c)   Ettevõtte tulumaksust vabastamine

| (26) | Vastavalt äriühinguseadusele on TV2 olnud vabastatud ettevõtte tulumaksust. Kasu, mis ettevõtte tulumaksust vabastamine uuritaval perioodil TV2le tõi, ulatub 159,4 miljoni Taani kroonini. Jaanuaris 2001 kehtestas Taani riik korra, mis pidi neutraliseerima maksevabastuse toime TV2 kommertstegevusele. TV2 on pidanud oma muust ettevõtlusest moodustuvast aastakasumist saadud tuludest üle kandma 30 % avalik-õiguslikele tegevustele. See määr vastab standardsele ettevõtte tulumaksule, mille Taani 2000. aastal sisse viis. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt äriühinguseadusele on TV2 olnud vabastatud ettevõtte tulumaksust. Kasu, mis ettevõtte tulumaksust vabastamine uuritaval perioodil TV2le tõi, ulatub 159,4 miljoni Taani kroonini. Jaanuaris 2001 kehtestas Taani riik korra, mis pidi neutraliseerima maksevabastuse toime TV2 kommertstegevusele. TV2 on pidanud oma muust ettevõtlusest moodustuvast aastakasumist saadud tuludest üle kandma 30 % avalik-õiguslikele tegevustele. See määr vastab standardsele ettevõtte tulumaksule, mille Taani 2000. aastal sisse viis.

d)   Asutamislaenude teeninduskuludest vabastamine

| (27) | TV2 asutamiskulud ja käibekapitali puudujääk tegevuse algusaastatel kaeti riigilaenuga. Algse laenukokkuleppe kohaselt pidi TV2 maksma intressi laenu põhiosalt ning tagasi maksma laenu põhiosa. Kuid kogu uuritava perioodi vältel on TV2 olnud intressi maksmisest vabastatud ning ei ole pidanud maksma laenu teeninduskulusid. Kasu, mis asutamis- ja käibekapitalilaenu intressi- ja teeninduskulude vabastus uuritaval ajal andis, on 341,8 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(27)

TV2 asutamiskulud ja käibekapitali puudujääk tegevuse algusaastatel kaeti riigilaenuga. Algse laenukokkuleppe kohaselt pidi TV2 maksma intressi laenu põhiosalt ning tagasi maksma laenu põhiosa. Kuid kogu uuritava perioodi vältel on TV2 olnud intressi maksmisest vabastatud ning ei ole pidanud maksma laenu teeninduskulusid. Kasu, mis asutamis- ja käibekapitalilaenu intressi- ja teeninduskulude vabastus uuritaval ajal andis, on 341,8 miljonit Taani krooni.

e)   Riigi garantii käibekapitalilaenule

| (28) | Kuni 1996. aasta lõpuni garanteeris riik laene, mida TV2 fond kasutas TV2 toimingute rahastamiseks. Riigi garantiiga laenud anti üle TV2le, kui TV2 fond likvideeriti. TV2 sai kasu riigi antud garantiist 9,8 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(28)

Kuni 1996. aasta lõpuni garanteeris riik laene, mida TV2 fond kasutas TV2 toimingute rahastamiseks. Riigi garantiiga laenud anti üle TV2le, kui TV2 fond likvideeriti. TV2 sai kasu riigi antud garantiist 9,8 miljonit Taani krooni.

f)   Üleriigiliste saatesageduste ja võrkudes saadete edastamise loa eest makstud maks

| (29) | Taanil on kolm üleriigilist maapealset analoogsaatesagedust, mis on eraldatud avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele. Üks sagedus on TV2, teine DRi jaoks ning kolmas on digitaalse televisiooni tarbeks. |
| --- | --- |

(29)

Taanil on kolm üleriigilist maapealset analoogsaatesagedust, mis on eraldatud avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele. Üks sagedus on TV2, teine DRi jaoks ning kolmas on digitaalse televisiooni tarbeks.

| (30) | TV2 maksab makse reserveeritud üleriigilise saadete edastamisvõimaluse eest riigi IT ja telekommunikatsiooni ametile, mis kuulub teadus-, tehnoloogia- ja arendusministeeriumi (13) alla. Makse suurus sätestatakse rahastamisseaduses. Uuritaval perioodil on TV2 aastas maksnud sagedusmaksu 2–4 miljonit Taani krooni. Kuna teist sagedust kasutab teine avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon ja kolmas sagedus ei ole reaalselt kasutuses olnud, siis ei saa TV2 makstud maksu võrrelda sellega, mida kommertsringhäälinguettevõte oleks sageduse kasutamise eest maksnud. |
| --- | --- |

(30)

TV2 maksab makse reserveeritud üleriigilise saadete edastamisvõimaluse eest riigi IT ja telekommunikatsiooni ametile, mis kuulub teadus-, tehnoloogia- ja arendusministeeriumi (13) alla. Makse suurus sätestatakse rahastamisseaduses. Uuritaval perioodil on TV2 aastas maksnud sagedusmaksu 2–4 miljonit Taani krooni. Kuna teist sagedust kasutab teine avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon ja kolmas sagedus ei ole reaalselt kasutuses olnud, siis ei saa TV2 makstud maksu võrrelda sellega, mida kommertsringhäälinguettevõte oleks sageduse kasutamise eest maksnud.

| (31) | Taani haldab ka kohalikke sagedusi. 1997. aastal andis valitsus võimaluse ühendada kohalikud sagedused, et katta suurem ala (võrk) (14). Ajavahemikul 1998–2001 pidid kõik kohalikud kommertstelekanalid, millel on luba võrgus saadete edastamiseks, maksma riigile aastamaksu (15). TV2 kohalike teenuste eest ei tulnud maksu maksta, sest neid edastati TV2 avalik-õigusliku sageduse “akende” kaudu. Kommertsringhäälinguettevõte TvDanmark oli ainus operaator, kes maksis seda maksu oma teise kanali eest. Makstud kogusumma oli 85 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(31)

Taani haldab ka kohalikke sagedusi. 1997. aastal andis valitsus võimaluse ühendada kohalikud sagedused, et katta suurem ala (võrk) (14). Ajavahemikul 1998–2001 pidid kõik kohalikud kommertstelekanalid, millel on luba võrgus saadete edastamiseks, maksma riigile aastamaksu (15). TV2 kohalike teenuste eest ei tulnud maksu maksta, sest neid edastati TV2 avalik-õigusliku sageduse “akende” kaudu. Kommertsringhäälinguettevõte TvDanmark oli ainus operaator, kes maksis seda maksu oma teise kanali eest. Makstud kogusumma oli 85 miljonit Taani krooni.

g)   Edastuskohustus

| (32) | Kõik ühisantennirajatiste omanikud on kohustatud edastama TV2 avalik-õiguslikke saateid (edastuskohustus). |
| --- | --- |

(32)

Kõik ühisantennirajatiste omanikud on kohustatud edastama TV2 avalik-õiguslikke saateid (edastuskohustus).

3.   Menetluse algatamise põhjendus

| (33) | Pärast esialgset uurimist leidis komisjon, et need meetmed, välja arvatud edastuskohustus, sisaldasid riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(33)

Pärast esialgset uurimist leidis komisjon, et need meetmed, välja arvatud edastuskohustus, sisaldasid riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (34) | Komisjon väljendas kahtlust meetme vastavuse osas, sest riiklik rahastamine ületas TV2 avaliku teenuse kohustuse netokulud ja seepärast võidi seda kasutada TV2 kommertstegevuste ristsubsideerimiseks. Komisjon tegi pärast eeluurimist järelduse, et mõned TV2 kommertstegevused olid tootnud kahjumit, ning seega hindab komisjon ametliku uurimismenetluse käigus, kas TV2 käitumine kahjumit tootvate kommertstegevuste osas oli kooskõlas tavalise turumajandusliku operaatori käitumisega. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon väljendas kahtlust meetme vastavuse osas, sest riiklik rahastamine ületas TV2 avaliku teenuse kohustuse netokulud ja seepärast võidi seda kasutada TV2 kommertstegevuste ristsubsideerimiseks. Komisjon tegi pärast eeluurimist järelduse, et mõned TV2 kommertstegevused olid tootnud kahjumit, ning seega hindab komisjon ametliku uurimismenetluse käigus, kas TV2 käitumine kahjumit tootvate kommertstegevuste osas oli kooskõlas tavalise turumajandusliku operaatori käitumisega.

| (35) | Komisjon avaldas muu hulgas kahtlust TV2 võimaliku konkurentsi kahjustava käitumise suhtes reklaamiturul. Ringhäälinguteatises on öeldud: “kui avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni väikesemahulised tulud katab riigiabi, võib organisatsioonil tekkida soov langetada turul reklaamihindu või muude avaliku teenuse väliste teenuste hindu, et vähendada konkurentide saadavat tulu. Sellist avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni teguviisi ei saa pidada avaliku teenuse eesmärgi täitmise seisukohalt põhjendatuks. Kui avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon kehtestab avaliku teenuse välise tegevuse puhul hinnad, mis on madalamad kui on vaja selleks, et katta üksnes tegevuskulud, mida tõhus äriettevõtja peaks samasuguses olukorras tavaliselt kandma, näitab see avaliku teenuse osutamise kohustuse ülemäärast hüvitamist, mõjutab “kaubandustingimusi ja konkurentsi ühenduses määral, mis on vastuolus üldiste huvidega”, ning rikub protokolli sätteid.” |
| --- | --- |

(35)

Komisjon avaldas muu hulgas kahtlust TV2 võimaliku konkurentsi kahjustava käitumise suhtes reklaamiturul. Ringhäälinguteatises on öeldud: “kui avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni väikesemahulised tulud katab riigiabi, võib organisatsioonil tekkida soov langetada turul reklaamihindu või muude avaliku teenuse väliste teenuste hindu, et vähendada konkurentide saadavat tulu. Sellist avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni teguviisi ei saa pidada avaliku teenuse eesmärgi täitmise seisukohalt põhjendatuks. Kui avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon kehtestab avaliku teenuse välise tegevuse puhul hinnad, mis on madalamad kui on vaja selleks, et katta üksnes tegevuskulud, mida tõhus äriettevõtja peaks samasuguses olukorras tavaliselt kandma, näitab see avaliku teenuse osutamise kohustuse ülemäärast hüvitamist, mõjutab “kaubandustingimusi ja konkurentsi ühenduses määral, mis on vastuolus üldiste huvidega”, ning rikub protokolli sätteid.”

III.   HUVITATUD POOLTE MÄRKUSED

| (36) | TvDanmark leidis, et riigi pakutavat üleriigilist saatesagedust tuleb vaadelda kui riigiabi, sest riik loobub selle piiratud vara eest saadavast sissetulekust. Konkurendid katavad ainult 77 % maismaavõrgust. TvDanmark märkis ära, et see olukord, et võrgumaksu küsiti ainult TvDanmark 2 ja mitte TV2 kohalikelt jaamadelt, kuigi majanduslikult ja kaubanduslikult ollakse samas situatsioonis, võib vaadelda kui riigiabi TV2 kohalikele jaamadele. ACT, Antena 3 TV ja Telecinco juhtisid seoses edastusvõimalusega tähelepanu sellele ELi õiguse võrdõiguslikkuse põhimõttele, mis nõuab, et maksustatud peaksid olema kõik võrgud. |
| --- | --- |

(36)

TvDanmark leidis, et riigi pakutavat üleriigilist saatesagedust tuleb vaadelda kui riigiabi, sest riik loobub selle piiratud vara eest saadavast sissetulekust. Konkurendid katavad ainult 77 % maismaavõrgust. TvDanmark märkis ära, et see olukord, et võrgumaksu küsiti ainult TvDanmark 2 ja mitte TV2 kohalikelt jaamadelt, kuigi majanduslikult ja kaubanduslikult ollakse samas situatsioonis, võib vaadelda kui riigiabi TV2 kohalikele jaamadele. ACT, Antena 3 TV ja Telecinco juhtisid seoses edastusvõimalusega tähelepanu sellele ELi õiguse võrdõiguslikkuse põhimõttele, mis nõuab, et maksustatud peaksid olema kõik võrgud.

| (37) | ACT, Antena 3 TV ja Telecinco märkisid seoses ettevõtte tulumaksust vabastamisega, et kohustus kanda oma kommertstegevuse tuludest 30 % üle TV2 avalikule teenusele ei võrdu riigile makstava ettevõtte tulumaksuga, sest see moonutab konkurentsi televisiooniturul. |
| --- | --- |

(37)

ACT, Antena 3 TV ja Telecinco märkisid seoses ettevõtte tulumaksust vabastamisega, et kohustus kanda oma kommertstegevuse tuludest 30 % üle TV2 avalikule teenusele ei võrdu riigile makstava ettevõtte tulumaksuga, sest see moonutab konkurentsi televisiooniturul.

| (38) | Avaliku teenuse osutamise mõiste osas märkisid ACT, Antena 3 TV ja Telecinco, et TV2 avaliku televisiooniteenuse kvalitatiivset ja laia määratlust ei saa pidada õigeks, sest teenus ei erine millegi poolest kommertsoperaatorite omast. Nad väidavad, et riik ei saa era- ja avalik-õiguslikele organisatsioonidele peale panna ühesuguseid kohustusi ning formaalselt vaadelda ainult avalik-õiguslike organisatsioonide kohustust, mis hõlmab avaliku teenuse kohustust. ACT märkis ära, et komisjon ei peaks tõlgendama formaalselt, vaid funktsionaalselt ühenduse õiguse sõltumatut põhimõtet, mis sisaldub EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikes 2. Tv Danmarki arvates illustreerib seda viga kõige paremini Tv Zulu. Kui Tv Zulu muudeti avalik-õiguslikust telekanalist kommertskanaliks, ei toonud see kaasa ühtegi suuremat muudatust programmis. |
| --- | --- |

(38)

Avaliku teenuse osutamise mõiste osas märkisid ACT, Antena 3 TV ja Telecinco, et TV2 avaliku televisiooniteenuse kvalitatiivset ja laia määratlust ei saa pidada õigeks, sest teenus ei erine millegi poolest kommertsoperaatorite omast. Nad väidavad, et riik ei saa era- ja avalik-õiguslikele organisatsioonidele peale panna ühesuguseid kohustusi ning formaalselt vaadelda ainult avalik-õiguslike organisatsioonide kohustust, mis hõlmab avaliku teenuse kohustust. ACT märkis ära, et komisjon ei peaks tõlgendama formaalselt, vaid funktsionaalselt ühenduse õiguse sõltumatut põhimõtet, mis sisaldub EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikes 2. Tv Danmarki arvates illustreerib seda viga kõige paremini Tv Zulu. Kui Tv Zulu muudeti avalik-õiguslikust telekanalist kommertskanaliks, ei toonud see kaasa ühtegi suuremat muudatust programmis.

| (39) | ACT märkis ära, et ülesande määramise tingimused on täidetud ainult siis, kus selleks leidub õiguslik mehhanism avaliku teenuse kohustuse täitmise kontrollimiseks, mis annab reaalse võimaluse kohustada avalik-õiguslikku operaatorit täitma talle määratud ülesandeid. ACT arvates ei ole antud juhul need tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(39)

ACT märkis ära, et ülesande määramise tingimused on täidetud ainult siis, kus selleks leidub õiguslik mehhanism avaliku teenuse kohustuse täitmise kontrollimiseks, mis annab reaalse võimaluse kohustada avalik-õiguslikku operaatorit täitma talle määratud ülesandeid. ACT arvates ei ole antud juhul need tingimused täidetud.

| (40) | Proportsionaalsuse osas tegi ACT ettepaneku, et komisjon peaks uurima, kas iga avaliku teenuse netomaksumus vastab sellele, mida üks tavaline erainvestor peaks kandma samaväärse teenuse osutamiseks. |
| --- | --- |

(40)

Proportsionaalsuse osas tegi ACT ettepaneku, et komisjon peaks uurima, kas iga avaliku teenuse netomaksumus vastab sellele, mida üks tavaline erainvestor peaks kandma samaväärse teenuse osutamiseks.

| (41) | TvDanmark väitis, et komisjon peaks võimaliku ülemäärase hüvitamise arvestamisel võtma arvesse TV2 kasu ettevõtte tulumaksust vabastamisest, asutamislaenude teenindustasudest vabastamisest, käibekapitalilaenude riigi garantiist ja tasuta edastussagedusest, sest need annavad TV2le põhjendamatu eelise kommertsoperaatorite suhtes. |
| --- | --- |

(41)

TvDanmark väitis, et komisjon peaks võimaliku ülemäärase hüvitamise arvestamisel võtma arvesse TV2 kasu ettevõtte tulumaksust vabastamisest, asutamislaenude teenindustasudest vabastamisest, käibekapitalilaenude riigi garantiist ja tasuta edastussagedusest, sest need annavad TV2le põhjendamatu eelise kommertsoperaatorite suhtes.

| (42) | TvDanmark kinnitab, et üldiselt esineb telereklaamiturul tulude osas väike kõikumine, ning see ei õigusta TV2 kapitali kogumist. 13 % kõikumine ajavahemikul 1998–2002 TV2 reklaamitulude osas langeb kokku üldise majanduslangusega. TV2 on reklaamitulude kõikumise suhtes oma konkurentidega võrreldes vähem tundlik, sest ta on hinna määraja. |
| --- | --- |

(42)

TvDanmark kinnitab, et üldiselt esineb telereklaamiturul tulude osas väike kõikumine, ning see ei õigusta TV2 kapitali kogumist. 13 % kõikumine ajavahemikul 1998–2002 TV2 reklaamitulude osas langeb kokku üldise majanduslangusega. TV2 on reklaamitulude kõikumise suhtes oma konkurentidega võrreldes vähem tundlik, sest ta on hinna määraja.

| (43) | Reklaamituru osas märkis TvDanmark, et TV2 hinnapoliitika ei võimalda kommertsoperaatoritel katta oma tegevuskulusid. TvDanmark peab oma sihtreitingupunkti hinda võrreldes TV2ga alandama 30–40 %, et turul püsida (TV2 sihtreitingupunkti või kogureitingupunkti väärtus on laiema katvuse tõttu suurem) (16). Seoses TV2 ainulaadse positsiooniga katvuse ja programmieelarve osas paigutab reklaamitellija osa oma reklaamieelarvest TV2, et saavutada parimat võimalikku tulemust kontaktide, katvuse ja sageduse osas antud eelarve piirides. TvDanmark esitas arvud, mis näitavad, et TvDanmark on kandnud kahjumit ajavahemikul 1997–2002, ja väitis, et ebaõiglane konkurents TV2 poolt takistas TvDanmarki piisavate tuludeni jõudmist ning neil ei olnud võimalik osta programme reklaamitellijate meelitamiseks. |
| --- | --- |

(43)

Reklaamituru osas märkis TvDanmark, et TV2 hinnapoliitika ei võimalda kommertsoperaatoritel katta oma tegevuskulusid. TvDanmark peab oma sihtreitingupunkti hinda võrreldes TV2ga alandama 30–40 %, et turul püsida (TV2 sihtreitingupunkti või kogureitingupunkti väärtus on laiema katvuse tõttu suurem) (16). Seoses TV2 ainulaadse positsiooniga katvuse ja programmieelarve osas paigutab reklaamitellija osa oma reklaamieelarvest TV2, et saavutada parimat võimalikku tulemust kontaktide, katvuse ja sageduse osas antud eelarve piirides. TvDanmark esitas arvud, mis näitavad, et TvDanmark on kandnud kahjumit ajavahemikul 1997–2002, ja väitis, et ebaõiglane konkurents TV2 poolt takistas TvDanmarki piisavate tuludeni jõudmist ning neil ei olnud võimalik osta programme reklaamitellijate meelitamiseks.

| (44) | TV2 allahindlused on sedavõrd suured, et kliendid, kes ostavad reklaamilõike üleriigilistes saadetes, saavad seda teha odavamalt, juhul kui nad ostavad reklaamiaega ka telekanalis Tv2 Zulu (liitmine). Reklaamihinnad on Taanis võrreldes Norra ja Rootsiga 40–50 % madalamad, mille põhjuseks on TV2 erilised 1:1 ja 1:2 sooduspaketid. TvDanmark esitas oma argumentide toetuseks ka Taani telereklaamituru hinnaanalüüsi, mille koostas konsultatsioonifirma Copenhagen Economics. Aruandes võrreldi keskmisi ja marginaalseid turuhindasid ning tulemustest järeldati, et konkurents toimub ainult jääknõudluse osas, ja seega peaks võrdlus põhinema marginaalhindadel. TvDanmark esitas lisaks andmed, kus võrreldi TV2 hindu teiste meedialiikide ja teiste maade hindadega. |
| --- | --- |

(44)

TV2 allahindlused on sedavõrd suured, et kliendid, kes ostavad reklaamilõike üleriigilistes saadetes, saavad seda teha odavamalt, juhul kui nad ostavad reklaamiaega ka telekanalis Tv2 Zulu (liitmine). Reklaamihinnad on Taanis võrreldes Norra ja Rootsiga 40–50 % madalamad, mille põhjuseks on TV2 erilised 1:1 ja 1:2 sooduspaketid. TvDanmark esitas oma argumentide toetuseks ka Taani telereklaamituru hinnaanalüüsi, mille koostas konsultatsioonifirma Copenhagen Economics. Aruandes võrreldi keskmisi ja marginaalseid turuhindasid ning tulemustest järeldati, et konkurents toimub ainult jääknõudluse osas, ja seega peaks võrdlus põhinema marginaalhindadel. TvDanmark esitas lisaks andmed, kus võrreldi TV2 hindu teiste meedialiikide ja teiste maade hindadega.

| (45) | TV3 väitis, et ta peab reklaamilõikude osas tegema väga suuri soodustusi, et üldse turule pääseda, sest TV2 pakub lisaks enamsoodustusi reklaamiklientide ülejäänud telereklaamide eelarvele, kui nad paigutavad selle telekanalisse TV2. |
| --- | --- |

(45)

TV3 väitis, et ta peab reklaamilõikude osas tegema väga suuri soodustusi, et üldse turule pääseda, sest TV2 pakub lisaks enamsoodustusi reklaamiklientide ülejäänud telereklaamide eelarvele, kui nad paigutavad selle telekanalisse TV2.

IV.   TAANI MÄRKUSED

| (46) | Viidates Euroopa Kohtu otsusele PreussenElektra kohtuasjas, (17) tõstatas Taani valitsus küsimuse, kas neid litsentsitasusid, mis on eraldatud TV2le, tuleks pidada riigivahenditeks EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses. |
| --- | --- |

(46)

Viidates Euroopa Kohtu otsusele PreussenElektra kohtuasjas, (17) tõstatas Taani valitsus küsimuse, kas neid litsentsitasusid, mis on eraldatud TV2le, tuleks pidada riigivahenditeks EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses.

| (47) | Taani ametiasutused leidsid, et TV2 edastussagedusi ei saa vaadelda eelistena, sest kohalikud telejaamad haldavad nagu TV2 nendele eraldatud edastussagedusi. TV2 ei ole saanud erikohtlemise osaliseks. TV2 on nagu teised telekanalidki maksnud sageduse kasutamise eest maksu. |
| --- | --- |

(47)

Taani ametiasutused leidsid, et TV2 edastussagedusi ei saa vaadelda eelistena, sest kohalikud telejaamad haldavad nagu TV2 nendele eraldatud edastussagedusi. TV2 ei ole saanud erikohtlemise osaliseks. TV2 on nagu teised telekanalidki maksnud sageduse kasutamise eest maksu.

| (48) | Ülesande määramise osas märkisid Taani ametiasutused, et EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikega 2 ei nõuta avaliku teenuse osutamise tagamiseks eraldi kontrolliorganit. Samuti on Taani olemasolev kontrollisüsteem piisav, et ära hoida ülemäärast hüvitamist või ristsubsideerimist. Riigikontroll on läbi viinud juhtimisauditi ja finantsauditi TV2 raamatupidamises. |
| --- | --- |

(48)

Ülesande määramise osas märkisid Taani ametiasutused, et EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikega 2 ei nõuta avaliku teenuse osutamise tagamiseks eraldi kontrolliorganit. Samuti on Taani olemasolev kontrollisüsteem piisav, et ära hoida ülemäärast hüvitamist või ristsubsideerimist. Riigikontroll on läbi viinud juhtimisauditi ja finantsauditi TV2 raamatupidamises.

| (49) | Proportsionaalsuse osas märkisid Taani ametiasutused, et 167 miljoni Taani krooni suurune toetus TV2 fondist oli määratud ringhäälinguvõrgu digitaliseerimiseks. Seda summat ei saa seega pidada vabaks omakapitaliks. |
| --- | --- |

(49)

Proportsionaalsuse osas märkisid Taani ametiasutused, et 167 miljoni Taani krooni suurune toetus TV2 fondist oli määratud ringhäälinguvõrgu digitaliseerimiseks. Seda summat ei saa seega pidada vabaks omakapitaliks.

| (50) | Ettevõtte tulumaksust vabastamise osas ütlesid Taani ametiasutused, et kommertstegevusest saadud tulu oli väga väike, ja meetod TV2 kommertstegevuste ettevõtte tulumaksust vabastamise tasakaalustamiseks hoiab ära, et nende tegevustega saadaks tulu vabastuse arvelt, ja sellel on sama mõju. |
| --- | --- |

(50)

Ettevõtte tulumaksust vabastamise osas ütlesid Taani ametiasutused, et kommertstegevusest saadud tulu oli väga väike, ja meetod TV2 kommertstegevuste ettevõtte tulumaksust vabastamise tasakaalustamiseks hoiab ära, et nende tegevustega saadaks tulu vabastuse arvelt, ja sellel on sama mõju.

| (51) | Taani ametiasutused nõustuvad komisjoni eelhinnangus sisalduva väitega, kus komisjon leidis, et riiklik rahastamine ületab avaliku teenuse netomaksumuse. Taani väitis siiski, et kuigi riiklik hüvitamine ületab avaliku teenuse netolisakulud, ei saa seda vaadelda kui riigivahendeid järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(51)

Taani ametiasutused nõustuvad komisjoni eelhinnangus sisalduva väitega, kus komisjon leidis, et riiklik rahastamine ületab avaliku teenuse netomaksumuse. Taani väitis siiski, et kuigi riiklik hüvitamine ületab avaliku teenuse netolisakulud, ei saa seda vaadelda kui riigivahendeid järgmistel põhjustel.

| (52) | Ülejääki ei saa vaadelda kui ülemäärast hüvitamist ning see peegeldab TV2 normaalset tootlust. Peale selle oli kapital hädavajalik tugi reklaamitulude järsu langemise korral ja TV2l on vastavalt seadusele keelatud võtta laenu, mis ületab 4 % TV2 aastakäibest. Lisaks sellele tegutses riik kooskõlas normaalse turumajandusinvestori põhimõttega, sest TV2 praegune omakapital ei ületa tavapäraseid turumajandusinvestori investeeringuid. Selline kapitaliülejääk ei ole asutamislepinguga vastuolus, kui kapitali ei kasutata TV2 kommertstegevuste ristsubsideerimiseks. |
| --- | --- |

(52)

Ülejääki ei saa vaadelda kui ülemäärast hüvitamist ning see peegeldab TV2 normaalset tootlust. Peale selle oli kapital hädavajalik tugi reklaamitulude järsu langemise korral ja TV2l on vastavalt seadusele keelatud võtta laenu, mis ületab 4 % TV2 aastakäibest. Lisaks sellele tegutses riik kooskõlas normaalse turumajandusinvestori põhimõttega, sest TV2 praegune omakapital ei ületa tavapäraseid turumajandusinvestori investeeringuid. Selline kapitaliülejääk ei ole asutamislepinguga vastuolus, kui kapitali ei kasutata TV2 kommertstegevuste ristsubsideerimiseks.

| (53) | Seoses TV2 käitumisega reklaamiturul märkisid Taani ametiasutused, et TV2 on järjekindlalt kujundanud oma hinnad sooviga saada reklaamidest suurimat võimalikku tulu. Hinnad määratakse ära eranditult pakkumise ja nõudluse suhte järgi. Hinnad määratakse ühel korral aastas TV2 reklaamiosakonna eelprognooside alusel, milles arvestatakse kaubanduslikult huvipakkuvate vaatajate arvu (vanusegrupis 21–50 aastat), programmikavasid, majanduslikke arenguid ja konkureeriva turu olukorda. TV2 tegevuskulusid ja litsentsitasude suurust prognoosides ei arvestata. |
| --- | --- |

(53)

Seoses TV2 käitumisega reklaamiturul märkisid Taani ametiasutused, et TV2 on järjekindlalt kujundanud oma hinnad sooviga saada reklaamidest suurimat võimalikku tulu. Hinnad määratakse ära eranditult pakkumise ja nõudluse suhte järgi. Hinnad määratakse ühel korral aastas TV2 reklaamiosakonna eelprognooside alusel, milles arvestatakse kaubanduslikult huvipakkuvate vaatajate arvu (vanusegrupis 21–50 aastat), programmikavasid, majanduslikke arenguid ja konkureeriva turu olukorda. TV2 tegevuskulusid ja litsentsitasude suurust prognoosides ei arvestata.

| (54) | TV2 hinnad on Taani turul kõige kõrgemad ja seega ei saa olla juttu, et hindasid on alandatud ning et see on tinginud vajaduse suurema riikliku rahastamise järele. |
| --- | --- |

(54)

TV2 hinnad on Taani turul kõige kõrgemad ja seega ei saa olla juttu, et hindasid on alandatud ning et see on tinginud vajaduse suurema riikliku rahastamise järele.

| (55) | Taani ametiasutused esitasid RBB Economicsi koostatud aruande konkurentsi kohta Taani telereklaamiturul. Aruandest järeldub, et TV2 keskmised netohinnad on konkurentide hindadest kõrgemad ning TV2 ja TvDanmarki reklaamihindade vahe tuleneb nende erinevusest programmide osas ja oskuses meelitada juurde vaatajaid. |
| --- | --- |

(55)

Taani ametiasutused esitasid RBB Economicsi koostatud aruande konkurentsi kohta Taani telereklaamiturul. Aruandest järeldub, et TV2 keskmised netohinnad on konkurentide hindadest kõrgemad ning TV2 ja TvDanmarki reklaamihindade vahe tuleneb nende erinevusest programmide osas ja oskuses meelitada juurde vaatajaid.

V.   JURIIDILINE HINNANG

1.   Riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses

| (56) | Selleks et teha kindlaks, kas eespool kirjeldatud meetmed on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, peab komisjon hindama, kas:






  — | neid makstakse riigi poolt või riigivahenditest, |
| --- | --- | --- |

(56)

Selleks et teha kindlaks, kas eespool kirjeldatud meetmed on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, peab komisjon hindama, kas:

—

neid makstakse riigi poolt või riigivahenditest,

| — | need võivad moonutada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtmisi või teatavate toodete tootmist, |
| --- | --- |

—

need võivad moonutada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtmisi või teatavate toodete tootmist,

| — | need mõjutavad kaubandust liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

—

need mõjutavad kaubandust liikmesriikide vahel.

a)   Riigivahendid

| (57) | Litsentsitasude osas tuleks kõigepealt märkida, et kuni 1997. aastani sai TV2 need vahendid otse TV2 fondist, mis oli riigi poolt asutatud ja kontrollitav fond. Pärast 1997. aastat sai TV2 need vahendid DRilt, kes kogub need tasud raadiote ja televiisorite omanikelt. |
| --- | --- |

(57)

Litsentsitasude osas tuleks kõigepealt märkida, et kuni 1997. aastani sai TV2 need vahendid otse TV2 fondist, mis oli riigi poolt asutatud ja kontrollitav fond. Pärast 1997. aastat sai TV2 need vahendid DRilt, kes kogub need tasud raadiote ja televiisorite omanikelt.

| (58) | Tuleks pidada meeles, et vastavalt Euroopa Liidu Kohtu tavapraktikale (18) ja komisjoni vastuvõetud otsustele (19) peab rahalisi vahendeid käsitlema riigivahenditena, kui vahendid on pideva riikliku kontrolli all ja seega pädevate riigiasutuste käsutuses. |
| --- | --- |

(58)

Tuleks pidada meeles, et vastavalt Euroopa Liidu Kohtu tavapraktikale (18) ja komisjoni vastuvõetud otsustele (19) peab rahalisi vahendeid käsitlema riigivahenditena, kui vahendid on pideva riikliku kontrolli all ja seega pädevate riigiasutuste käsutuses.

| (59) | Antud juhul ei ole mingeid lepingulisi suhteid TV2 ja litsentsitasu maksjate vahel. Tasu kogub DR, mis on riigi kontrolli all olev avalik-õiguslik institutsioon, ja annab selle edasi TV2le. Litsentsitasudest saadava tulu suuruse kinnitab kultuuriminister. Seega määrab TV2 litsentsitasude suuruse riigiasutus. Litsentsitasu maksmise jõustamisel on jälle riik see, kes vastutab maksude ja teiste riiklike vahendite sissenõudmise eest. TV2le eraldatavad litsentsitasud on järelikult pideva riigiasutuste kontrolli all ja neid tuleb vaadelda kui riigivahendeid. |
| --- | --- |

(59)

Antud juhul ei ole mingeid lepingulisi suhteid TV2 ja litsentsitasu maksjate vahel. Tasu kogub DR, mis on riigi kontrolli all olev avalik-õiguslik institutsioon, ja annab selle edasi TV2le. Litsentsitasudest saadava tulu suuruse kinnitab kultuuriminister. Seega määrab TV2 litsentsitasude suuruse riigiasutus. Litsentsitasu maksmise jõustamisel on jälle riik see, kes vastutab maksude ja teiste riiklike vahendite sissenõudmise eest. TV2le eraldatavad litsentsitasud on järelikult pideva riigiasutuste kontrolli all ja neid tuleb vaadelda kui riigivahendeid.

| (60) | Vastupidiselt sellele, mida väidavad Taani ametiasutused, leiab komisjon, et antud juhtumit ei saa võrrelda PreussenElektra kohtuasjaga (20). |
| --- | --- |

(60)

Vastupidiselt sellele, mida väidavad Taani ametiasutused, leiab komisjon, et antud juhtumit ei saa võrrelda PreussenElektra kohtuasjaga (20).

| (61) | Ühekordne vahendite ülekanne TV2le raadiofondist kuulub samuti litsentsitasudest saadava tulu alla, mis anti riikliku otsusega TV2le. Sama kehtib ühekordse vahendite ülekande kohta TV2 fondist, kui see lõpetati, sest TV2 fondi vahendid anti riigi otsusega TV2 käsutusse. Kuna need vahendid jäid riigi kontrolli alla ja kuulusid pädevatele riigiasutustele, tuleb neid käsitleda riigivahenditena. |
| --- | --- |

(61)

Ühekordne vahendite ülekanne TV2le raadiofondist kuulub samuti litsentsitasudest saadava tulu alla, mis anti riikliku otsusega TV2le. Sama kehtib ühekordse vahendite ülekande kohta TV2 fondist, kui see lõpetati, sest TV2 fondi vahendid anti riigi otsusega TV2 käsutusse. Kuna need vahendid jäid riigi kontrolli alla ja kuulusid pädevatele riigiasutustele, tuleb neid käsitleda riigivahenditena.

| (62) | Ettevõtte tulumaksust vabastamine on seotud riigivahenditega, sest maksutulud vähenevad niivõrd, kuivõrd riigivahendeid kasutatakse rahalisteks kulutusteks (21). |
| --- | --- |

(62)

Ettevõtte tulumaksust vabastamine on seotud riigivahenditega, sest maksutulud vähenevad niivõrd, kuivõrd riigivahendeid kasutatakse rahalisteks kulutusteks (21).

| (63) | Teeninduskuludeta laenud TV2le on makstud otse riigi poolt riigieelarvest. Halduskuludest loobumisega kaotab riik tulu ning seega on selge, et need vahendid moodustavad riigivahendid artikli 87 lõike 1 tähenduses. Peale selle on nendele käibekapitalilaenudele antud Taani riigi garantii. Riigi garantii eelis on see, et risk lasub riigil. Kui riik võtab riski, kompenseeritakse see tavaliselt kohase kindlustusmaksega. Kui riik kindlustusmaksest loobub, on tegemist TV2le soodustuste tegemisega kui riigivahendite kulutamisega (22). |
| --- | --- |

(63)

Teeninduskuludeta laenud TV2le on makstud otse riigi poolt riigieelarvest. Halduskuludest loobumisega kaotab riik tulu ning seega on selge, et need vahendid moodustavad riigivahendid artikli 87 lõike 1 tähenduses. Peale selle on nendele käibekapitalilaenudele antud Taani riigi garantii. Riigi garantii eelis on see, et risk lasub riigil. Kui riik võtab riski, kompenseeritakse see tavaliselt kohase kindlustusmaksega. Kui riik kindlustusmaksest loobub, on tegemist TV2le soodustuste tegemisega kui riigivahendite kulutamisega (22).

| (64) | Riik on andnud TV2 kasutusse üleriigilise edastussageduse, mille eest TV2 maksab riigiasutusele sagedusmaksu. Aastamaks, mida TV2 on uuritaval ajavahemikul maksnud, on olnud 2–4 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(64)

Riik on andnud TV2 kasutusse üleriigilise edastussageduse, mille eest TV2 maksab riigiasutusele sagedusmaksu. Aastamaks, mida TV2 on uuritaval ajavahemikul maksnud, on olnud 2–4 miljonit Taani krooni.

| (65) | Võrdleva materjali puudumisel üleriigilise sagedusmaksu osas võib seda võrrelda ainult selle maksuga, mida makstakse loa eest suurema rahvastikuosani jõudmiseks võrgu loomise kaudu. Sagedusmaks, mida TV2 maksab üleriigilise edastussageduse eest, on tunduvalt madalam kui võrgumaks, mida TvDanmark on pidanud maksma ja mis on olnud 5 miljonit Taani krooni 1997. aastal ja 30 miljonit Taani krooni 2001. aastal, hoolimata sellest, et TvDanmarki katvus kohalike saatjate võrgus on vaid 77 %. TV2 on seega jõudnud suurema rahvastikuosani, makstes selle eest väiksemat hinda. |
| --- | --- |

(65)

Võrdleva materjali puudumisel üleriigilise sagedusmaksu osas võib seda võrrelda ainult selle maksuga, mida makstakse loa eest suurema rahvastikuosani jõudmiseks võrgu loomise kaudu. Sagedusmaks, mida TV2 maksab üleriigilise edastussageduse eest, on tunduvalt madalam kui võrgumaks, mida TvDanmark on pidanud maksma ja mis on olnud 5 miljonit Taani krooni 1997. aastal ja 30 miljonit Taani krooni 2001. aastal, hoolimata sellest, et TvDanmarki katvus kohalike saatjate võrgus on vaid 77 %. TV2 on seega jõudnud suurema rahvastikuosani, makstes selle eest väiksemat hinda.

| (66) | Seetõttu leiab komisjon, et sagedusmaks ei peegelda turutingimusi. Loobudes küsimast oma vara eest turuhinda, on riik loobunud maksutulust riigieelarvesse. |
| --- | --- |

(66)

Seetõttu leiab komisjon, et sagedusmaks ei peegelda turutingimusi. Loobudes küsimast oma vara eest turuhinda, on riik loobunud maksutulust riigieelarvesse.

| (67) | Kuna TV2 ei edasta saateid kohaliku võrgu kaudu, ei ole ta kohustatud võrgumaksu maksma. Kuna riigil ei olnud alust, et seda maksu TV2 käest nõuda, ei loobunud ta maksutulust riigieelarvesse, ja sellest järelduvalt ei ole kaasatud ka riigivahendid. |
| --- | --- |

(67)

Kuna TV2 ei edasta saateid kohaliku võrgu kaudu, ei ole ta kohustatud võrgumaksu maksma. Kuna riigil ei olnud alust, et seda maksu TV2 käest nõuda, ei loobunud ta maksutulust riigieelarvesse, ja sellest järelduvalt ei ole kaasatud ka riigivahendid.

| (68) | Samamoodi ei näe komisjon riigivahendeid ühiste antennirajatiste omanikele määratud kohustuses edastada nende saatjate kaudu avalik-õiguslikke ringhäälinguprogramme (edastamiskohustus), sest riik ei loobu ühestki tulust ega kanna üle raha sellistele operaatoritele. Sellest järeldub, et juurdepääsunõue ei anna TV2le mingit rahalist eelist (23). |
| --- | --- |

(68)

Samamoodi ei näe komisjon riigivahendeid ühiste antennirajatiste omanikele määratud kohustuses edastada nende saatjate kaudu avalik-õiguslikke ringhäälinguprogramme (edastamiskohustus), sest riik ei loobu ühestki tulust ega kanna üle raha sellistele operaatoritele. Sellest järeldub, et juurdepääsunõue ei anna TV2le mingit rahalist eelist (23).

b)   Teatavate meetmete soosimine ja konkurentsi moonutamine

| (69) | Ei ole mingit kahtlust, et litsentsitasutulud, ühekordsed ülekanded TV2 fondist ja raadiofondist, ettevõtte tulumaksust vabastamine, laenude teeninduskuludest vabastamine, riigi garantiid käibekapitalilaenudele ning soodustingimustel juurdepääs üleriigilisele edastussagedusele annavad TV2le majandusliku ja finantsilise eelise, mis vabastab ettevõtte tegevuskuludest, mis tavaliselt tuleks oma eelarvest tasuda. Kuna TV2 sai nende meetmete kaudu eelistingimused oma konkurentide ees, kes riigilt selliseid vahendeid ei saa, võib neid meetmeid käsitleda valikulistena ja konkurentsi moonutavatena EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Taani vaidles vastu, et need meetmed kompenseerivad TV2le avaliku teenuse netokulud vastavalt nendele põhimõtetele, mille Euroopa Kohus kinnitas Altmarki kohtuasjas (24). |
| --- | --- |

(69)

Ei ole mingit kahtlust, et litsentsitasutulud, ühekordsed ülekanded TV2 fondist ja raadiofondist, ettevõtte tulumaksust vabastamine, laenude teeninduskuludest vabastamine, riigi garantiid käibekapitalilaenudele ning soodustingimustel juurdepääs üleriigilisele edastussagedusele annavad TV2le majandusliku ja finantsilise eelise, mis vabastab ettevõtte tegevuskuludest, mis tavaliselt tuleks oma eelarvest tasuda. Kuna TV2 sai nende meetmete kaudu eelistingimused oma konkurentide ees, kes riigilt selliseid vahendeid ei saa, võib neid meetmeid käsitleda valikulistena ja konkurentsi moonutavatena EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Taani vaidles vastu, et need meetmed kompenseerivad TV2le avaliku teenuse netokulud vastavalt nendele põhimõtetele, mille Euroopa Kohus kinnitas Altmarki kohtuasjas (24).

| (70) | Riigi meetmeid, millega hüvitatakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks minevad netolisakulud, ei saa EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses käsitleda riigiabina, juhul kui hüvitis on arvestatud nii, et see ei anna ettevõttele eelist. Altmargi kohtuasjas tegi Euroopa Kohus otsuse, et sellega seoses peavad olema täidetud neli tingimust:






  — | esiteks peab ettevõte, kellele toetust eraldatakse, olema kohustatud täitma avaliku teenuse osutamise ülesandeid, ja need kohustused peavad olema selgelt määratletud, |
| --- | --- | --- |

(70)

Riigi meetmeid, millega hüvitatakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks minevad netolisakulud, ei saa EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses käsitleda riigiabina, juhul kui hüvitis on arvestatud nii, et see ei anna ettevõttele eelist. Altmargi kohtuasjas tegi Euroopa Kohus otsuse, et sellega seoses peavad olema täidetud neli tingimust:

—

esiteks peab ettevõte, kellele toetust eraldatakse, olema kohustatud täitma avaliku teenuse osutamise ülesandeid, ja need kohustused peavad olema selgelt määratletud,

| — | teiseks peavad toetuse maksmise kriteeriumid olema eelnevalt kinnitatud objektiivsel ja läbipaistval viisil, |
| --- | --- |

—

teiseks peavad toetuse maksmise kriteeriumid olema eelnevalt kinnitatud objektiivsel ja läbipaistval viisil,

| — | kolmandaks ei tohi hüvitis ületada summat, mis on vajalik terves ulatuses või osaliselt nende kulude katmiseks, mida on tehtud avaliku teenuse osutamiseks, võttes arvesse ka sellega seotud tulu ja mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest, |
| --- | --- |

—

kolmandaks ei tohi hüvitis ületada summat, mis on vajalik terves ulatuses või osaliselt nende kulude katmiseks, mida on tehtud avaliku teenuse osutamiseks, võttes arvesse ka sellega seotud tulu ja mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest,

| — | neljandaks, kui selle ettevõtte valimine, kellele antakse avaliku teenuse osutamise kohustus, ei toimu riigihanke menetluse kohaselt, tuleb vajaliku hüvitise suurus kindlaks määrata sellise keskmise ettevõtte kulude analüüsi põhiselt, mis on heal järjel ja piisavate tootmisvahenditega varustatud nende avalike teenuste osutamiseks, võttes arvesse kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

—

neljandaks, kui selle ettevõtte valimine, kellele antakse avaliku teenuse osutamise kohustus, ei toimu riigihanke menetluse kohaselt, tuleb vajaliku hüvitise suurus kindlaks määrata sellise keskmise ettevõtte kulude analüüsi põhiselt, mis on heal järjel ja piisavate tootmisvahenditega varustatud nende avalike teenuste osutamiseks, võttes arvesse kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.

| (71) | Jättes esialgu kõrvale küsimuse, kas TV2 on ettevõte, millele on määratud avaliku teenuse osutamise ülesanne, on komisjoni arvamus, et antud juhul ei ole täidetud vähemalt teine ja neljas eespool toodud tingimustest. Esiteks ei ole need kriteeriumid, millel põhineb hüvitise arvestamine, eelnevalt paika pandud objektiivselt ja läbipaistvalt. Hüvitis määratakse kindlaks neljaks aastaks ja selle kohta ei leidu ühtegi avalikku eelarvet, mis looks hüvitise ja teenuse osutamise vahel mingi seose. Peale selle saab TV2 rida eeliseid, mis ei ole läbipaistvad (maksuvabastus, intresside maksmisest vabastamine jne). Teiseks ei ole TV2 valitud avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse osutajaks konkursi põhjal, samuti ei ole tehtud mingit analüüsi kindlustamaks, et hüvitise suurus kinnitatakse nende kulude järgi, mis ühel tüüpilisel hästi toimival ja avalik-õigusliku teenuse osutamiseks tootmisvahenditega piisavalt varustatud ettevõttel oleks olnud nende kohustuste täitmisel, arvestades kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(71)

Jättes esialgu kõrvale küsimuse, kas TV2 on ettevõte, millele on määratud avaliku teenuse osutamise ülesanne, on komisjoni arvamus, et antud juhul ei ole täidetud vähemalt teine ja neljas eespool toodud tingimustest. Esiteks ei ole need kriteeriumid, millel põhineb hüvitise arvestamine, eelnevalt paika pandud objektiivselt ja läbipaistvalt. Hüvitis määratakse kindlaks neljaks aastaks ja selle kohta ei leidu ühtegi avalikku eelarvet, mis looks hüvitise ja teenuse osutamise vahel mingi seose. Peale selle saab TV2 rida eeliseid, mis ei ole läbipaistvad (maksuvabastus, intresside maksmisest vabastamine jne). Teiseks ei ole TV2 valitud avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse osutajaks konkursi põhjal, samuti ei ole tehtud mingit analüüsi kindlustamaks, et hüvitise suurus kinnitatakse nende kulude järgi, mis ühel tüüpilisel hästi toimival ja avalik-õigusliku teenuse osutamiseks tootmisvahenditega piisavalt varustatud ettevõttel oleks olnud nende kohustuste täitmisel, arvestades kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.

| (72) | Vastavalt põhjenduste 10–12 kirjeldusele konkureerib TV2 teiste avalik-õiguslike ja eraringhäälinguettevõtetega teleturul. Kui TV2 eelistati teistele ettevõtetele, kellele ei eraldata samaväärseid vahendeid, tuleb neid meetmeid käsitleda EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses valikulistena ja konkurentsi moonutavatena. |
| --- | --- |

(72)

Vastavalt põhjenduste 10–12 kirjeldusele konkureerib TV2 teiste avalik-õiguslike ja eraringhäälinguettevõtetega teleturul. Kui TV2 eelistati teistele ettevõtetele, kellele ei eraldata samaväärseid vahendeid, tuleb neid meetmeid käsitleda EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses valikulistena ja konkurentsi moonutavatena.

c)   Mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

| (73) | Riigi meetmed kuuluvad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse, kui need mõjutavad kaubandust liikmesriikide vahel. See on alati juhul, kui kõnealused tegevused hõlmavad ühendusesisest kaubandust. |
| --- | --- |

(73)

Riigi meetmed kuuluvad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse, kui need mõjutavad kaubandust liikmesriikide vahel. See on alati juhul, kui kõnealused tegevused hõlmavad ühendusesisest kaubandust.

| (74) | Euroopa Kohus on sellele mõistele andnud laiema tõlgenduse. Asjaolu, et kõnealune ettevõte midagi ei ekspordi, ei välista siiski seda, et kaubandus võib olla mõjutatud. Kui üks liikmesriik eraldab ettevõttele toetust, võib toetus mõjutada seda, et siseriiklikud tegevused säilitatakse või isegi kasvavad, mis omakorda vähendab teiste ettevõtete võimalusi turule pääseda. Toetus võimaldab toetust saaval ettevõttel säilitada turuosa, mille konkurendid teistest liikmesriikidest vastasel korral oleks hõivanud (25). |
| --- | --- |

(74)

Euroopa Kohus on sellele mõistele andnud laiema tõlgenduse. Asjaolu, et kõnealune ettevõte midagi ei ekspordi, ei välista siiski seda, et kaubandus võib olla mõjutatud. Kui üks liikmesriik eraldab ettevõttele toetust, võib toetus mõjutada seda, et siseriiklikud tegevused säilitatakse või isegi kasvavad, mis omakorda vähendab teiste ettevõtete võimalusi turule pääseda. Toetus võimaldab toetust saaval ettevõttel säilitada turuosa, mille konkurendid teistest liikmesriikidest vastasel korral oleks hõivanud (25).

| (75) | Ringhäälinguteatise punktis 18 sätestas komisjon, viidates Euroopa Kohtu õiguspraktikale, et “avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide riiklik rahastamine mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. See puudutab kindlasti programmiõiguste omandamist ja müüki, mis sageli toimub rahvusvahelisel tasandil. Reklaamiaja müügiõigust omavate avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide puhul on ka reklaamil piiriülene mõju, eelkõige üle riigipiiride ulatuvatele ühesugustele keelealadele. Peale selle võib ka kommerts-ringhäälinguorganisatsioonide omandistruktuur hõlmata mitut liikmesriiki.” |
| --- | --- |

(75)

Ringhäälinguteatise punktis 18 sätestas komisjon, viidates Euroopa Kohtu õiguspraktikale, et “avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide riiklik rahastamine mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. See puudutab kindlasti programmiõiguste omandamist ja müüki, mis sageli toimub rahvusvahelisel tasandil. Reklaamiaja müügiõigust omavate avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide puhul on ka reklaamil piiriülene mõju, eelkõige üle riigipiiride ulatuvatele ühesugustele keelealadele. Peale selle võib ka kommerts-ringhäälinguorganisatsioonide omandistruktuur hõlmata mitut liikmesriiki.”

| (76) | Antud juhul tegutseb TV2 ise rahvusvahelisel turul, sest TV2 vahetab teleprogramme läbi Euroopa Ringhäälinguliidu ja osaleb Eurovisiooni-süsteemis (26). TV2 konkureerib otseselt kommertsringhäälinguorganisatsioonidega, kes tegutsevad rahvusvahelisel ringhäälinguturul ning kellel on rahvusvahelised omandisuhted. Kui abi tugevdab ühendusesiseses kaubanduses ühe konkureeriva ettevõtte positsiooni võrreldes teisega, loetakse vastavalt Euroopa Kohtu otsusele, et see abi mõjutab viimati mainitud ettevõtet (27). Need finantsvahendid, mis TV2le on eraldatud, on andnud TV2le konkurentsi suhtes eelise audiovisuaalsete õiguste omandamisel ja investeerimisel programmidesse, mida saab hiljem maha müüa. Toetusmeetmed on peale selle seadnud TV2 Euroopa Liidu siseselt konkurentide suhtes soodasse olukorda, vähendades konkurentide võimalusi siirdumiseks Taani. Komisjon on seepärast otsustanud, et TV2le tulu toovad meetmed mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(76)

Antud juhul tegutseb TV2 ise rahvusvahelisel turul, sest TV2 vahetab teleprogramme läbi Euroopa Ringhäälinguliidu ja osaleb Eurovisiooni-süsteemis (26). TV2 konkureerib otseselt kommertsringhäälinguorganisatsioonidega, kes tegutsevad rahvusvahelisel ringhäälinguturul ning kellel on rahvusvahelised omandisuhted. Kui abi tugevdab ühendusesiseses kaubanduses ühe konkureeriva ettevõtte positsiooni võrreldes teisega, loetakse vastavalt Euroopa Kohtu otsusele, et see abi mõjutab viimati mainitud ettevõtet (27). Need finantsvahendid, mis TV2le on eraldatud, on andnud TV2le konkurentsi suhtes eelise audiovisuaalsete õiguste omandamisel ja investeerimisel programmidesse, mida saab hiljem maha müüa. Toetusmeetmed on peale selle seadnud TV2 Euroopa Liidu siseselt konkurentide suhtes soodasse olukorda, vähendades konkurentide võimalusi siirdumiseks Taani. Komisjon on seepärast otsustanud, et TV2le tulu toovad meetmed mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

d)   Järeldus

| (77) | Kuna kõik artikli 87 lõike 1 tingimused on täidetud ja vähemalt kaks Euroopa Kohtu Altmarki kohtuasjas sätestatud tingimust ei ole täidetud, järeldab komisjon, et finantsmeetmeid, millest TV2 on kasu saanud, tuleb pidada riigiabiks artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(77)

Kuna kõik artikli 87 lõike 1 tingimused on täidetud ja vähemalt kaks Euroopa Kohtu Altmarki kohtuasjas sätestatud tingimust ei ole täidetud, järeldab komisjon, et finantsmeetmeid, millest TV2 on kasu saanud, tuleb pidada riigiabiks artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (78) | Kuna TV2 alustas programmide edastamist 1989. aastal, siis on kõik kõnealused meetmed võetud TV2 kasuks pärast Taani ühinemist Euroopa Liiduga. Seetõttu on need meetmed, kaasa arvatud litsentsitasud, uus riigiabi ja mitte olemasolev riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(78)

Kuna TV2 alustas programmide edastamist 1989. aastal, siis on kõik kõnealused meetmed võetud TV2 kasuks pärast Taani ühinemist Euroopa Liiduga. Seetõttu on need meetmed, kaasa arvatud litsentsitasud, uus riigiabi ja mitte olemasolev riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 1 tähenduses.

2.   Abi vastavus ühisturule EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 tähenduses

| (79) | EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 on sätestatud, et “ettevõtjad, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad käesoleva lepingu eeskirjadele, eelkõige konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine ei takista juriidiliselt ega faktiliselt nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega.” |
| --- | --- |

(79)

EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 on sätestatud, et “ettevõtjad, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad käesoleva lepingu eeskirjadele, eelkõige konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine ei takista juriidiliselt ega faktiliselt nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega.”

| (80) | Euroopa Kohus on korduvalt väitnud, et artikli 86 alusel võib teha erandeid riigiabi keelustamisel, kui on tegemist ettevõtetega, mis osutavad üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid. Altmarki kohtuotsuses on selgelt kinnitatud, et riigiabi, millega hüvitatakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuseosutajate kulud, võib olla kooskõlas ühisturuga, kui see vastab EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 tingimustele (28). |
| --- | --- |

(80)

Euroopa Kohus on korduvalt väitnud, et artikli 86 alusel võib teha erandeid riigiabi keelustamisel, kui on tegemist ettevõtetega, mis osutavad üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid. Altmarki kohtuotsuses on selgelt kinnitatud, et riigiabi, millega hüvitatakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuseosutajate kulud, võib olla kooskõlas ühisturuga, kui see vastab EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 tingimustele (28).

| (81) | Kooskõlas Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga (29) moodustab EÜ asutamislepingu artikkel 86 erandi, mida tuleks tõlgendada piiravana. Kohus on täpsustanud, et kui meetme suhtes soovitakse teha erandit, peavad olema täidetud kõik allpool toodud tingimused:






  — | kõnealune teenus peab olema üldist majandushuvi pakkuv teenus ja liikmesriigi poolt selgelt sellisena määratletud, |
| --- | --- | --- |

(81)

Kooskõlas Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga (29) moodustab EÜ asutamislepingu artikkel 86 erandi, mida tuleks tõlgendada piiravana. Kohus on täpsustanud, et kui meetme suhtes soovitakse teha erandit, peavad olema täidetud kõik allpool toodud tingimused:

—

kõnealune teenus peab olema üldist majandushuvi pakkuv teenus ja liikmesriigi poolt selgelt sellisena määratletud,

| — | liikmesriik peab olema selgelt määranud selle teenuse osutamiseks kõnealuse ettevõtte, |
| --- | --- |

—

liikmesriik peab olema selgelt määranud selle teenuse osutamiseks kõnealuse ettevõtte,

| — | asutamislepingu konkurentsieeskirjad peavad takistama ettevõttele määratud konkreetsete ülesannete täitmist ning nende eeskirjade täitmisest vabastamine ei või mõjutada kaubanduse arengut sellises ulatuses, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

—

asutamislepingu konkurentsieeskirjad peavad takistama ettevõttele määratud konkreetsete ülesannete täitmist ning nende eeskirjade täitmisest vabastamine ei või mõjutada kaubanduse arengut sellises ulatuses, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega.

| (82) | Ringhäälinguteatises on sätestatud need põhimõtted ja meetodid, mida komisjon kavatseb kohaldada, et kindlustada ülaltoodud tingimuste täitmist. Komisjon peab antud juhul otsustama, kas:






  — | TV2 ringhäälingutegevus on Taani ametiasutuste poolt selgelt ja täpselt määratletud kui üldist majandushuvi pakkuv teenus (määratlus), |
| --- | --- | --- |

(82)

Ringhäälinguteatises on sätestatud need põhimõtted ja meetodid, mida komisjon kavatseb kohaldada, et kindlustada ülaltoodud tingimuste täitmist. Komisjon peab antud juhul otsustama, kas:

—

TV2 ringhäälingutegevus on Taani ametiasutuste poolt selgelt ja täpselt määratletud kui üldist majandushuvi pakkuv teenus (määratlus),

| — | Taani ametiasutused on määranud TV2 selle teenuse osutamiseks (ülesande määramine), |
| --- | --- |

—

Taani ametiasutused on määranud TV2 selle teenuse osutamiseks (ülesande määramine),

| — | riiklik toetus ületab selle teenuse osutamise netokulud, arvestades muid otseseid või kaudseid tulusid, mis on saadud teenuse osutamisest (proportsionaalsus). |
| --- | --- |

—

riiklik toetus ületab selle teenuse osutamise netokulud, arvestades muid otseseid või kaudseid tulusid, mis on saadud teenuse osutamisest (proportsionaalsus).

a)   Määratlus

| (83) | Vastavalt ringhäälinguteatise punktile 33 määratleb iga liikmesriik ise avaliku teenuse ülesande. Ringhäälingusektori eripära arvestades võib laiaulatuslikku määratlust, millega antakse teatud ringhäälinguorganisatsioonile ülesanne pakkuda kooskõlas avaliku teenuse osutamise ülesandega tasakaalustatud ja mitmekesist programmivalikut, säilitades teatava vaatajaskonna taseme, pidada artikli 86 lõike 2 alusel ja protokolli tõlgendavaid sätteid arvesse võttes õiguspäraseks. Selline määratlus oleks kooskõlas eesmärgiga rahuldada ühiskonna demokraatlikud, sotsiaalsed ja kultuurilised vajadused ning tagada mitmekesisus, sealhulgas kultuuriline ja keeleline mitmekesisus. Komisjoni roll piirdub kontrollimisega, et avaliku teenuse määratluses ei oleks ilmseid vigu. |
| --- | --- |

(83)

Vastavalt ringhäälinguteatise punktile 33 määratleb iga liikmesriik ise avaliku teenuse ülesande. Ringhäälingusektori eripära arvestades võib laiaulatuslikku määratlust, millega antakse teatud ringhäälinguorganisatsioonile ülesanne pakkuda kooskõlas avaliku teenuse osutamise ülesandega tasakaalustatud ja mitmekesist programmivalikut, säilitades teatava vaatajaskonna taseme, pidada artikli 86 lõike 2 alusel ja protokolli tõlgendavaid sätteid arvesse võttes õiguspäraseks. Selline määratlus oleks kooskõlas eesmärgiga rahuldada ühiskonna demokraatlikud, sotsiaalsed ja kultuurilised vajadused ning tagada mitmekesisus, sealhulgas kultuuriline ja keeleline mitmekesisus. Komisjoni roll piirdub kontrollimisega, et avaliku teenuse määratluses ei oleks ilmseid vigu.

| (84) | TV2l on kooskõlas seadusega avaliku teenuse osutajana kohustus “televisiooni, raadio ja Interneti vms abil kindlustada Taani elanikkonnale laiaulatuslik programmivalik ja teenused, mis hõlmavad uudiste vahendamist, üldteavet, koolitust, kunsti ja meelelahutust”. Vastavalt põhjendusele 15 on avaliku teenuse teletegevusi lähemalt kirjeldatud TV2 põhikirjas ja ringhäälinguseaduses. |
| --- | --- |

(84)

TV2l on kooskõlas seadusega avaliku teenuse osutajana kohustus “televisiooni, raadio ja Interneti vms abil kindlustada Taani elanikkonnale laiaulatuslik programmivalik ja teenused, mis hõlmavad uudiste vahendamist, üldteavet, koolitust, kunsti ja meelelahutust”. Vastavalt põhjendusele 15 on avaliku teenuse teletegevusi lähemalt kirjeldatud TV2 põhikirjas ja ringhäälinguseaduses.

| (85) | Hoolimata sellest, et TV2 ringhäälingukohustus on kvalitatiivne ja küllaltki laialt määratletud, leiab komisjon, et selline lai ülesande määratlus on ringhäälinguteatisega kooskõlas. |
| --- | --- |

(85)

Hoolimata sellest, et TV2 ringhäälingukohustus on kvalitatiivne ja küllaltki laialt määratletud, leiab komisjon, et selline lai ülesande määratlus on ringhäälinguteatisega kooskõlas.

| (86) | Komisjon leiab samuti, et TV2 kohustus toetada Taani filmitootmist kuulub avaliku ringhäälinguteenuse rakendusalasse, sest TV2 edastab hiljem neid filme, mille levitamisõigused ta on saanud, avalik-õiguslikus televisioonis. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon leiab samuti, et TV2 kohustus toetada Taani filmitootmist kuulub avaliku ringhäälinguteenuse rakendusalasse, sest TV2 edastab hiljem neid filme, mille levitamisõigused ta on saanud, avalik-õiguslikus televisioonis.

| (87) | Komisjon ei saa aktsepteerida neid märkusi, mis huvitatud pooled on välja toonud selle kohta, et TV2 avalikku ringhäälinguteenust ei saa vaadelda kui üldist majandushuvi pakkuvat teenust, sest see ülesanne ei erine nõuetest litsentsi saamiseks, mida peavad täitma kommertsoperaatorid. Komisjon arvab, et tuleks vahet teha tingimuste vahel, mida ringhäälinguettevõte peab täitma seoses avaliku huviga, ja avalikku huvi pakkuva ülesande määramise vahel riigi poolt avalik-õiguslikule või eraettevõttele (30). Kahtlemata on TV2l selge põhikirjast tulenev kohustus täita avalik-õigusliku ringhäälingu ülesannet. TV2 konkurendid – nii TV3 ja 3+ kui ka TvDanmarki esimene kanal – edastavad kõik oma saateid Suurbritannia litsentsi alusel. Nende kanalite suhtes Taani reeglid seega ei kehti. Taani seaduste alla kuulub vaid TvDanmark2. Tuleb ära märkida, et ebatavaline ei ole see, kui neid kohustusi, mis on määratud Taanis ühises võrgus töötavatele kanalitele, kasutatakse teistes maades, et kindlustada teatavate minimaalsete eetika ja avaliku moraali nõuete täitmine. Selge on see, et detailsed kohustused, mis on kirjas TV2 põhikirjas, on nendest minimaalnõuetest laiemad. |
| --- | --- |

(87)

Komisjon ei saa aktsepteerida neid märkusi, mis huvitatud pooled on välja toonud selle kohta, et TV2 avalikku ringhäälinguteenust ei saa vaadelda kui üldist majandushuvi pakkuvat teenust, sest see ülesanne ei erine nõuetest litsentsi saamiseks, mida peavad täitma kommertsoperaatorid. Komisjon arvab, et tuleks vahet teha tingimuste vahel, mida ringhäälinguettevõte peab täitma seoses avaliku huviga, ja avalikku huvi pakkuva ülesande määramise vahel riigi poolt avalik-õiguslikule või eraettevõttele (30). Kahtlemata on TV2l selge põhikirjast tulenev kohustus täita avalik-õigusliku ringhäälingu ülesannet. TV2 konkurendid – nii TV3 ja 3+ kui ka TvDanmarki esimene kanal – edastavad kõik oma saateid Suurbritannia litsentsi alusel. Nende kanalite suhtes Taani reeglid seega ei kehti. Taani seaduste alla kuulub vaid TvDanmark2. Tuleb ära märkida, et ebatavaline ei ole see, kui neid kohustusi, mis on määratud Taanis ühises võrgus töötavatele kanalitele, kasutatakse teistes maades, et kindlustada teatavate minimaalsete eetika ja avaliku moraali nõuete täitmine. Selge on see, et detailsed kohustused, mis on kirjas TV2 põhikirjas, on nendest minimaalnõuetest laiemad.

| (88) | Lisaks teatava kindla sisuga avaliku teenuse programmide edastamiskohustuse raadio ja televisiooni kaudu hõlmab TV2 avaliku teenuse määratlus ka kohustust edastada Interneti vms kaudu muid teenuseid, nagu uudised, üldteave, koolitus, kunst ja meelelahutus. |
| --- | --- |

(88)

Lisaks teatava kindla sisuga avaliku teenuse programmide edastamiskohustuse raadio ja televisiooni kaudu hõlmab TV2 avaliku teenuse määratlus ka kohustust edastada Interneti vms kaudu muid teenuseid, nagu uudised, üldteave, koolitus, kunst ja meelelahutus.

| (89) | Kuigi infoühiskonna teenused erinevad ringhäälinguteenustest, võib vastavalt ringhäälinguteatise punktile 34 “avaliku teenuse osutamine hõlmata ka teatud teenuseid, mis ei ole programmid selle sõna traditsioonilises tähenduses, näiteks on-line teabeteenuseid, kui need on mõeldud konkreetse ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajaduste rahuldamiseks, võttes arvesse digitaalajastu tegevusvaldkondade arendamist ja mitmekesistamist”. |
| --- | --- |

(89)

Kuigi infoühiskonna teenused erinevad ringhäälinguteenustest, võib vastavalt ringhäälinguteatise punktile 34 “avaliku teenuse osutamine hõlmata ka teatud teenuseid, mis ei ole programmid selle sõna traditsioonilises tähenduses, näiteks on-line teabeteenuseid, kui need on mõeldud konkreetse ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajaduste rahuldamiseks, võttes arvesse digitaalajastu tegevusvaldkondade arendamist ja mitmekesistamist”.

| (90) | Antud juhul juhib komisjon tähelepanu sellele, et TV2 on hallanud veebilehte osana oma avaliku teenuse ülesandest. Sellel veebilehel informeeritakse kasutajaid TV2 avaliku teenuse televisiooniprogrammidest. Lisaks sellele on TV2 hallanud ka kommertsveebilehte mängude jms. |
| --- | --- |

(90)

Antud juhul juhib komisjon tähelepanu sellele, et TV2 on hallanud veebilehte osana oma avaliku teenuse ülesandest. Sellel veebilehel informeeritakse kasutajaid TV2 avaliku teenuse televisiooniprogrammidest. Lisaks sellele on TV2 hallanud ka kommertsveebilehte mängude jms.

| (91) | Komisjon kinnitab, et veebileht, millel informeeritakse kasutajaid vaid TV2 avaliku teenuse televisiooniprogrammidest, kuulub TV2 avaliku ringhäälinguteenuse alla. See ei ole ilmne viga, et nende veebilehtede haldamine kuulub avaliku teenuse kohustuse alla. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon kinnitab, et veebileht, millel informeeritakse kasutajaid vaid TV2 avaliku teenuse televisiooniprogrammidest, kuulub TV2 avaliku ringhäälinguteenuse alla. See ei ole ilmne viga, et nende veebilehtede haldamine kuulub avaliku teenuse kohustuse alla.

| (92) | Seevastu tuleks TV2 Interneti kommertsteenust vaadelda kui puhast kommertstegevust, sest see pakub interaktiivseid tooteid üksiknõudel, nagu mängud ja “jututoad”, mis ei erine vastavatest kommertstoodetest. Kuna sellised teenused ei täida ühiskonna demokraatlikke, sotsiaalseid ega kultuurilisi vajadusi, ei saa need olla üldist majandushuvi pakkuvad teenused EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel. Taani ametiasutused leidsid, et sellised ei kuulu TV2 avaliku teenuse alla. |
| --- | --- |

(92)

Seevastu tuleks TV2 Interneti kommertsteenust vaadelda kui puhast kommertstegevust, sest see pakub interaktiivseid tooteid üksiknõudel, nagu mängud ja “jututoad”, mis ei erine vastavatest kommertstoodetest. Kuna sellised teenused ei täida ühiskonna demokraatlikke, sotsiaalseid ega kultuurilisi vajadusi, ei saa need olla üldist majandushuvi pakkuvad teenused EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel. Taani ametiasutused leidsid, et sellised ei kuulu TV2 avaliku teenuse alla.

b)   Ülesande määramine

| (93) | Selleks et oleks võimalik teha erandit EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel, peab avaliku teenuse kohustus olema TV2le antud õigusaktiga. Komisjon märgib, et ringhäälinguseaduse paragrahvide 6a ja 6b ning TV2 põhikirja alusel antakse avaliku teenuse kohustus ametlikult TV2le. Kuid kuna seaduses ei määratleta piisava selgusega, milliseid muid tegevusi lubatakse avaliku teenusena, tuleks ametlikult määrata ülesanne seoses iga järgneva tegevusega, mida TV2 soovib pakkuda avaliku teenusena. Komisjon osutab sellele, et TV2 ei osutanud uuritaval perioodil selliseid teenuseid lisaks avaliku ringhäälinguteenuse ülesannetele. Veebileht mängude jms oli seega kommertsteenuse osutamine, samas kui veebileht, mis informeeris kasutajaid TV2 avaliku teenuse teleprogrammidest, kuulub avaliku ringhäälinguteenuse alla, sest seda ei saa eraldada ringhäälinguteenusest. Seetõttu leiab komisjon, et uuritaval perioodil oli avaliku teenuse ülesanne TV2le korrektselt määratud. |
| --- | --- |

(93)

Selleks et oleks võimalik teha erandit EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel, peab avaliku teenuse kohustus olema TV2le antud õigusaktiga. Komisjon märgib, et ringhäälinguseaduse paragrahvide 6a ja 6b ning TV2 põhikirja alusel antakse avaliku teenuse kohustus ametlikult TV2le. Kuid kuna seaduses ei määratleta piisava selgusega, milliseid muid tegevusi lubatakse avaliku teenusena, tuleks ametlikult määrata ülesanne seoses iga järgneva tegevusega, mida TV2 soovib pakkuda avaliku teenusena. Komisjon osutab sellele, et TV2 ei osutanud uuritaval perioodil selliseid teenuseid lisaks avaliku ringhäälinguteenuse ülesannetele. Veebileht mängude jms oli seega kommertsteenuse osutamine, samas kui veebileht, mis informeeris kasutajaid TV2 avaliku teenuse teleprogrammidest, kuulub avaliku ringhäälinguteenuse alla, sest seda ei saa eraldada ringhäälinguteenusest. Seetõttu leiab komisjon, et uuritaval perioodil oli avaliku teenuse ülesanne TV2le korrektselt määratud.

| (94) | Vastavalt ringhäälinguteatise punktidele 41–43 ei piisa avaliku teenuse ülesande ametlikust määramisest ringhäälinguorganisatsioonile, vaid on vaja ka, et avalikku teenust osutataks nii, nagu on ette nähtud määramise õigusaktis. Kuna komisjon ei saa hinnata, kas kvaliteedinõuded on täidetud, on soovitav, et oleks kohane järelevalveasutus. Järelevalvemehhanismi valik tõhusa järelevalve tagamiseks on liikmesriigi pädevuses, eeldusel et see asutus on sõltumatu ettevõttest, millele teenuse osutamise ülesanne on määratud. |
| --- | --- |

(94)

Vastavalt ringhäälinguteatise punktidele 41–43 ei piisa avaliku teenuse ülesande ametlikust määramisest ringhäälinguorganisatsioonile, vaid on vaja ka, et avalikku teenust osutataks nii, nagu on ette nähtud määramise õigusaktis. Kuna komisjon ei saa hinnata, kas kvaliteedinõuded on täidetud, on soovitav, et oleks kohane järelevalveasutus. Järelevalvemehhanismi valik tõhusa järelevalve tagamiseks on liikmesriigi pädevuses, eeldusel et see asutus on sõltumatu ettevõttest, millele teenuse osutamise ülesanne on määratud.

| (95) | Komisjon juhib seoses sellega tähelepanu asjaolule, et Riigikontroll viis 2000. aastal läbi spetsiaalse uurimise TV2 avaliku teenuse kohustuse sisu ja olemuse kohta, ning kuidas seda tegelikkuses täideti. Selle uurimise käigus ei leitud ühtegi puudust TV2 avaliku teenuse ülesande täitmisel. Ajavahemikul 2001–2002 toimis avaliku teenuse nõukogu, kes pidi garanteerima, et TV2 täidab oma avaliku teenuse kohustusi, kuigi see nõukogu ei avaldanud ühtegi aruannet. Komisjonil ei ole mingit teavet selle kohta, et TV2 ei oleks oma kohustusi täitnud või et see oleks tegutsenud sellisel viisil, et ettevõtte tegevust ei oleks saanud enam lugeda üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(95)

Komisjon juhib seoses sellega tähelepanu asjaolule, et Riigikontroll viis 2000. aastal läbi spetsiaalse uurimise TV2 avaliku teenuse kohustuse sisu ja olemuse kohta, ning kuidas seda tegelikkuses täideti. Selle uurimise käigus ei leitud ühtegi puudust TV2 avaliku teenuse ülesande täitmisel. Ajavahemikul 2001–2002 toimis avaliku teenuse nõukogu, kes pidi garanteerima, et TV2 täidab oma avaliku teenuse kohustusi, kuigi see nõukogu ei avaldanud ühtegi aruannet. Komisjonil ei ole mingit teavet selle kohta, et TV2 ei oleks oma kohustusi täitnud või et see oleks tegutsenud sellisel viisil, et ettevõtte tegevust ei oleks saanud enam lugeda üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel.

| (96) | Vastavalt meediakokkuleppele, mis sõlmiti 3. juunil 2002, ei pea TV2 enam esitama eraldi aastaeelarvet või raamatupidamist oma avaliku teenuse osutamise kohta. Selle asemel sõlmib valitsus TV2ga avaliku teenuse lepingu, mis kohustab TV2 esitama aastaaruande oma avaliku teenuse lepingust tulenevate kohustuste täitmise kohta. Need aruanded esitatakse kinnitamiseks ringhäälingu nõukogule. |
| --- | --- |

(96)

Vastavalt meediakokkuleppele, mis sõlmiti 3. juunil 2002, ei pea TV2 enam esitama eraldi aastaeelarvet või raamatupidamist oma avaliku teenuse osutamise kohta. Selle asemel sõlmib valitsus TV2ga avaliku teenuse lepingu, mis kohustab TV2 esitama aastaaruande oma avaliku teenuse lepingust tulenevate kohustuste täitmise kohta. Need aruanded esitatakse kinnitamiseks ringhäälingu nõukogule.

| (97) | Avaliku ringhäälinguteenuse finantskontrolli osas märgib komisjon, et TV2 raamatupidamist on kogu uuritava perioodi jooksul auditeerinud Riigikontroll. Kontroll on hõlmanud nii finants- kui ka juhtimiskontrolli, kuigi Riigikontrollil ei olnud mingit volitust takistada TV2 avaliku teenuse kulude ülemäärast hüvitamist. |
| --- | --- |

(97)

Avaliku ringhäälinguteenuse finantskontrolli osas märgib komisjon, et TV2 raamatupidamist on kogu uuritava perioodi jooksul auditeerinud Riigikontroll. Kontroll on hõlmanud nii finants- kui ka juhtimiskontrolli, kuigi Riigikontrollil ei olnud mingit volitust takistada TV2 avaliku teenuse kulude ülemäärast hüvitamist.

| (98) | Komisjon on seevastu volitatud hindama, kas on toimunud ülemäärane hüvitamine. Komisjon märgib, et läbipaistvusdirektiiv on Taanis üle võetud. Komisjonile on esitatud ka piisavalt läbipaistvaid andmeid Taani ametiasutustelt, et hinnata, kas riiklik rahastamine ületas avaliku teenuse osutamise ülekulusid. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon on seevastu volitatud hindama, kas on toimunud ülemäärane hüvitamine. Komisjon märgib, et läbipaistvusdirektiiv on Taanis üle võetud. Komisjonile on esitatud ka piisavalt läbipaistvaid andmeid Taani ametiasutustelt, et hinnata, kas riiklik rahastamine ületas avaliku teenuse osutamise ülekulusid.

c)   Proportsionaalsus

| (99) | Läbipaistvusdirektiivi (31) kohaselt peavad liikmesriigid pidama eraldi raamatupidamist avaliku teenuse ja muude tegevuste kohta. Kulud ja tulud peavad olema korrektselt liigitatud erinevate tegevusvaldkondade kaupa vastavalt selgelt defineeritud objektiivsetele kuludepõhise raamatupidamise põhimõtetele. |
| --- | --- |

(99)

Läbipaistvusdirektiivi (31) kohaselt peavad liikmesriigid pidama eraldi raamatupidamist avaliku teenuse ja muude tegevuste kohta. Kulud ja tulud peavad olema korrektselt liigitatud erinevate tegevusvaldkondade kaupa vastavalt selgelt defineeritud objektiivsetele kuludepõhise raamatupidamise põhimõtetele.

| (100) | Komisjon on arvamusel, et ringhäälinguvaldkonnas võib olla raske ja ehk isegi võimatu kindlustada eraldi kuludepõhiseid raamatupidamisi, kui kulud on erinevate tegevuste juures ühised. Selles valdkonnas võivad liikmesriigid võtta seisukoha, et avaliku teenuse osutamine hõlmab ringhäälinguorganisatsioonide kogu programmivalikut, võimaldades samal ajal kasutada seda ärilistel eesmärkidel (32). |
| --- | --- |

(100)

Komisjon on arvamusel, et ringhäälinguvaldkonnas võib olla raske ja ehk isegi võimatu kindlustada eraldi kuludepõhiseid raamatupidamisi, kui kulud on erinevate tegevuste juures ühised. Selles valdkonnas võivad liikmesriigid võtta seisukoha, et avaliku teenuse osutamine hõlmab ringhäälinguorganisatsioonide kogu programmivalikut, võimaldades samal ajal kasutada seda ärilistel eesmärkidel (32).

| (101) | Riigiabi ei tohi ületada avaliku teenuse netomaksumust. Netokulude arvestamisel peab arvesse võtma ka muid otseseid või kaudseid avaliku teenuse osutamise eest saadud sissetulekuid. Abi proportsionaalsuse hindamisel võetakse arvesse avaliku teenuse osutamisest saadud tulusid. |
| --- | --- |

(101)

Riigiabi ei tohi ületada avaliku teenuse netomaksumust. Netokulude arvestamisel peab arvesse võtma ka muid otseseid või kaudseid avaliku teenuse osutamise eest saadud sissetulekuid. Abi proportsionaalsuse hindamisel võetakse arvesse avaliku teenuse osutamisest saadud tulusid.

| (102) | Lisaks sellele võib esineda turumoonutusi, mis ei ole vajalikud avaliku teenuse kohustuse täitmisel. Näiteks kui avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni kahjum kaetakse riigi abiga, võib tekkida kiusatus lüüa alla reklaamide või muude tegevuste hinnad, mis ei kuulu avaliku teenuse alla, ja sellega vähendada konkurentide sissetulekuid. Seetõttu leiab komisjon, et juhul kui avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon pakub avalike teenuste alla mittekuuluvaid teenuseid alla taseme, mida läheks vaja tegevuskuludeks, mida samasuguses olukorras olev tõhus operaator peaks tavaliselt katma, on märk sellest, et tegemist on avaliku teenuse ülemäärase hüvitamisega. |
| --- | --- |

(102)

Lisaks sellele võib esineda turumoonutusi, mis ei ole vajalikud avaliku teenuse kohustuse täitmisel. Näiteks kui avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni kahjum kaetakse riigi abiga, võib tekkida kiusatus lüüa alla reklaamide või muude tegevuste hinnad, mis ei kuulu avaliku teenuse alla, ja sellega vähendada konkurentide sissetulekuid. Seetõttu leiab komisjon, et juhul kui avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon pakub avalike teenuste alla mittekuuluvaid teenuseid alla taseme, mida läheks vaja tegevuskuludeks, mida samasuguses olukorras olev tõhus operaator peaks tavaliselt katma, on märk sellest, et tegemist on avaliku teenuse ülemäärase hüvitamisega.

| (103) | Komisjoni antaval proportsionaalsuse hinnangul on kaks aspekti. Esiteks peab komisjon välja arvestama TV2le määratud avaliku teenuse netokulud ja uurima, kas tegemist on ülemäärase hüvitamisega. Teiseks peab komisjon läbi vaatama kõik olemasolevad andmed, mis võivad osutada sellele, et TV2 on alandanud reklaamide hindu kommertsturul eesmärgiga vähendada konkurentide tulusid. |
| --- | --- |

(103)

Komisjoni antaval proportsionaalsuse hinnangul on kaks aspekti. Esiteks peab komisjon välja arvestama TV2le määratud avaliku teenuse netokulud ja uurima, kas tegemist on ülemäärase hüvitamisega. Teiseks peab komisjon läbi vaatama kõik olemasolevad andmed, mis võivad osutada sellele, et TV2 on alandanud reklaamide hindu kommertsturul eesmärgiga vähendada konkurentide tulusid.

i)   Avaliku teenuse kulud – ülemäärane hüvitamine

| (104) | Proportsionaalsuse hinnangu andmisel tuleb komisjonil kõigepealt kindlaks määrata, millised on üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kulud. Arvestades, et TV2 tegeleb ka kommertstegevustega, peab TV2 pidama oma erinevate tegevuste kohta eraldi raamatupidamist. Alates 2001. aastast on TV2 vastavalt seadusele kohustatud pidama eraldi raamatupidamist oma avaliku teenuse ja äriliste tegevuste kohta. |
| --- | --- |

(104)

Proportsionaalsuse hinnangu andmisel tuleb komisjonil kõigepealt kindlaks määrata, millised on üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kulud. Arvestades, et TV2 tegeleb ka kommertstegevustega, peab TV2 pidama oma erinevate tegevuste kohta eraldi raamatupidamist. Alates 2001. aastast on TV2 vastavalt seadusele kohustatud pidama eraldi raamatupidamist oma avaliku teenuse ja äriliste tegevuste kohta.

| (105) | Teiseks peab komisjon netokulude arvestamisel lahutama avaliku teenuse kommertsrakendustest saadud netotulud avaliku teenuse brutokuludest. Uuritavas küsimuses on Taani ametiasutused esitanud andmeid TV2 kommertstegevuse ja avaliku teenuse osutamise kohta vastavalt ringhäälinguteatise punktis 56 toodud meetodile. Arvud näitavad, et enamikul TV2 kommertstegevustel on olnud avaliku teenusega samad sisendid (33). Seepärast ei ole kulud täpselt seotud kommertstegevusega. Sellisel juhul lahutab komisjon kommertstegevusest saadud netotulud, et jõuda tulemuseni, mis näitab avaliku teenuse netokulusid. Interneti kommertstegevused on ainsad tegevused, mida võib vaadelda avalikust teenusest eraldiseisva teenusena. 1997. aasta algusest on TV2 Interneti kommertstegevusest saadud kahjum 11,3 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(105)

Teiseks peab komisjon netokulude arvestamisel lahutama avaliku teenuse kommertsrakendustest saadud netotulud avaliku teenuse brutokuludest. Uuritavas küsimuses on Taani ametiasutused esitanud andmeid TV2 kommertstegevuse ja avaliku teenuse osutamise kohta vastavalt ringhäälinguteatise punktis 56 toodud meetodile. Arvud näitavad, et enamikul TV2 kommertstegevustel on olnud avaliku teenusega samad sisendid (33). Seepärast ei ole kulud täpselt seotud kommertstegevusega. Sellisel juhul lahutab komisjon kommertstegevusest saadud netotulud, et jõuda tulemuseni, mis näitab avaliku teenuse netokulusid. Interneti kommertstegevused on ainsad tegevused, mida võib vaadelda avalikust teenusest eraldiseisva teenusena. 1997. aasta algusest on TV2 Interneti kommertstegevusest saadud kahjum 11,3 miljonit Taani krooni.

| (106) | Viimaseks peab komisjon hindama, kas riigi meetmed tervikuna ületavad üldist majandushuvi pakkuvate teenuste netokulusid. |
| --- | --- |

(106)

Viimaseks peab komisjon hindama, kas riigi meetmed tervikuna ületavad üldist majandushuvi pakkuvate teenuste netokulusid.

| (107) | Seepärast on komisjon antud juhul lahutanud avaliku teenuse osutamise eest saadud tulud (reklaamitulud ja teised kommertstegevusest saadud tulud) avaliku teenuse osutamise brutokuludest, et jõuda avaliku teenuse netokuludeni. Seejärel on avaliku teenuse netokuludest lahutatud riiklik rahastamine. Allolevas tabelis on esitatud vastav arvestus.
  Tabel 1
  Avaliku teenuse kulud ja hüvitusmeetmed 1995–2002 raamatupidamise põhjal














  (miljonites Taani kroonides) |
| --- | --- |
| Aasta | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Kokku |
| Avaliku teenuse brutokulud | – 755,8 | – 856,2 | –1 415,2 | –1 475,3 | –1 439,1 | –1 531,6 | –1 518,5 | –1 604,1 | –10 595,8 |
| Investeeringud digitaliseerimisse (34) | 0 | 0 | 0 | 0 | –10,3 | –4 | –56,7 | –23,9 | –94,9 |
| Netotulud reklaamidest | 0 | 0 | 1 091,9 | 1 118,4 | 1 014,4 | 1 089,9 | 1 006,8 | 1 028,3 | 6 349,7 |
| Teised tulud | 83,2 | 121,6 | 97,3 | 76,3 | 50,9 | 65,4 | 58 | 73,8 | 626,5 |
| Avaliku teenuse netokulud | – 672,6 | – 734,6 | – 226,0 | – 280,6 | – 384,1 | – 380,3 | – 580,4 | – 525,9 | –3 714,5 |
| Litsentsitasud TV2 fondist | 730,4 | 694 | 328,5 | 357,5 | 414,6 | 449,2 | 537,3 | 556,2 | 4 067,7 |
| Ülekanne raadiofondi lõpetamisel | 0 | 0 | 8 | 10 | 15 | 25 | 0 | 0 | 58 |
| Ülekanne TV2 fondi lõpetamisel | 0 | 0 | 217 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 217 |
| Saldo (netokulud miinus riiklik hüvitamine) | 57,8 | –40,6 | 327,5 | 86,9 | 45,5 | 93,9 | 26,9 | 30,3 | 628,2 |

(107)

Seepärast on komisjon antud juhul lahutanud avaliku teenuse osutamise eest saadud tulud (reklaamitulud ja teised kommertstegevusest saadud tulud) avaliku teenuse osutamise brutokuludest, et jõuda avaliku teenuse netokuludeni. Seejärel on avaliku teenuse netokuludest lahutatud riiklik rahastamine. Allolevas tabelis on esitatud vastav arvestus.

Tabel 1

Avaliku teenuse kulud ja hüvitusmeetmed 1995–2002 raamatupidamise põhjal

(miljonites Taani kroonides)

Aasta

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Kokku

Avaliku teenuse brutokulud

– 755,8

– 856,2

–1 415,2

–1 475,3

–1 439,1

–1 531,6

–1 518,5

–1 604,1

–10 595,8

Investeeringud digitaliseerimisse (34)

0

0

0

0

–10,3

–4

–56,7

–23,9

–94,9

Netotulud reklaamidest

0

0

1 091,9

1 118,4

1 014,4

1 089,9

1 006,8

1 028,3

6 349,7

Teised tulud

83,2

121,6

97,3

76,3

50,9

65,4

58

73,8

626,5

Avaliku teenuse netokulud

– 672,6

– 734,6

– 226,0

– 280,6

– 384,1

– 380,3

– 580,4

– 525,9

–3 714,5

Litsentsitasud TV2 fondist

730,4

694

328,5

357,5

414,6

449,2

537,3

556,2

4 067,7

Ülekanne raadiofondi lõpetamisel

0

0

8

10

15

25

0

0

58

Ülekanne TV2 fondi lõpetamisel

0

0

217

0

0

0

0

0

217

Saldo (netokulud miinus riiklik hüvitamine)

57,8

–40,6

327,5

86,9

45,5

93,9

26,9

30,3

628,2

| (108) | Nagu ülaltoodud tabelist võib järeldada, ületavad finantseeringud kulusid 628,2 miljoni Taani krooni võrra (84,4 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(108)

Nagu ülaltoodud tabelist võib järeldada, ületavad finantseeringud kulusid 628,2 miljoni Taani krooni võrra (84,4 miljonit eurot).

| (109) | Komisjon märgib, et TvDanmarki arvates tuleb ka teisi meetmeid, millest TV2 on kasu saanud, nagu intressimaksetest ja tulumaksust vabastamine ning samuti juurdepääs üleriigilisele edastussagedusele soodsatel tingimustel, võtta arvesse ülemäärase hüvitamise hindamisel. Need eelised on esitatud allolevas tabelis.
  Tabel 2
  Hinnanguline kasu maksuvabastusest, intressist loobumisest ja edastussagedusest














  (miljonites Taani kroonides) |
| --- | --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Kokku |
| Ettevõtte tulumaksust vabastamine | 19,7 | –13,8 | 54,6 | 30,1 | 16,7 | 29,7 | 18,5 | 3,9 | 159,4 |
| Asutamislaenult kogunenud intressid | 44,5 | 39,2 | 36,9 | 41,3 | 37,5 | 45,1 | 51,7 | 45,6 | 341,8 |
| Riiklik garantii käibekapitalilaenule | 2,4 | 2,1 | 1,7 | 1,4 | 1,0 | 0,7 | 0,4 | 0,1 | 9,8 |
| Edastussagedusmaks (35) | | | 2,3 | 7,9 | 12,6 | 21,4 | 26,0 | | 70,2 |
| Kokku | 66,6 | 27,5 | 95,5 | 80,7 | 67,8 | 96,9 | 96,6 | 49,6 | 581,2 |

(109)

Komisjon märgib, et TvDanmarki arvates tuleb ka teisi meetmeid, millest TV2 on kasu saanud, nagu intressimaksetest ja tulumaksust vabastamine ning samuti juurdepääs üleriigilisele edastussagedusele soodsatel tingimustel, võtta arvesse ülemäärase hüvitamise hindamisel. Need eelised on esitatud allolevas tabelis.

Tabel 2

Hinnanguline kasu maksuvabastusest, intressist loobumisest ja edastussagedusest

(miljonites Taani kroonides)

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Kokku

Ettevõtte tulumaksust vabastamine

19,7

–13,8

54,6

30,1

16,7

29,7

18,5

3,9

159,4

Asutamislaenult kogunenud intressid

44,5

39,2

36,9

41,3

37,5

45,1

51,7

45,6

341,8

Riiklik garantii käibekapitalilaenule

2,4

2,1

1,7

1,4

1,0

0,7

0,4

0,1

9,8

Edastussagedusmaks (35)

2,3

7,9

12,6

21,4

26,0

70,2

Kokku

66,6

27,5

95,5

80,7

67,8

96,9

96,6

49,6

581,2

| (110) | Komisjon nõustub, et antud juhul tuleks neid meetmeid arvesse võtta. Kuid liigse hüvitamise arvestamisel ei oleks kohane neid arvestada tabelis 1. Kooskõlas komisjoni seisukohaga RAI juhtumi puhul (36) võib lisaeeliseid vaadelda hüvitatud kuludena, mida vastasel korral oleks pidanud rahastama. Seega ei peaks avaliku teenuse osutamiseks minevate kulutuste riikliku rahastamise proportsionaalsuse hindamisel lisaeeliseid arvestama, sest nende maksmine oleks proportsionaalselt tõstnud TV2le määratud avaliku teenuse esialgseid kulusid. Sellel ei oleks mingit tähendust lõpptulemusele. Kuid sellisel juhul peab kindlustama, et neid eeliseid kasutatakse ainult avaliku teenuse tarbeks ja mitte kommertstegevuseks. Seda küsimust arutatakse põhjustes 128–130. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon nõustub, et antud juhul tuleks neid meetmeid arvesse võtta. Kuid liigse hüvitamise arvestamisel ei oleks kohane neid arvestada tabelis 1. Kooskõlas komisjoni seisukohaga RAI juhtumi puhul (36) võib lisaeeliseid vaadelda hüvitatud kuludena, mida vastasel korral oleks pidanud rahastama. Seega ei peaks avaliku teenuse osutamiseks minevate kulutuste riikliku rahastamise proportsionaalsuse hindamisel lisaeeliseid arvestama, sest nende maksmine oleks proportsionaalselt tõstnud TV2le määratud avaliku teenuse esialgseid kulusid. Sellel ei oleks mingit tähendust lõpptulemusele. Kuid sellisel juhul peab kindlustama, et neid eeliseid kasutatakse ainult avaliku teenuse tarbeks ja mitte kommertstegevuseks. Seda küsimust arutatakse põhjustes 128–130.

| (111) | Taani valitsus esitab palju argumente, et õigustada ülemäärast rahastamist. Esiteks ütleb valitsus, et TV2 jaoks oli vajalik kapitali kasvatamine, et TV2 oleks kindlustatud reklaamitulu kõikumiste suhtes ja seeläbi oleks kindlustatud ka avaliku teenuse ülesande täitmine, mis TV2le on määratud. Teiseks leiab valitsus, et ülejääk peegeldab tavalist TV2 ettevõtlustulu ja et ta tegutses samamoodi kui turumajanduslik erainvestor, kes ehitab üles omakapitali, kuna oli vaja optimeerida TV2 kapitalistruktuuri. |
| --- | --- |

(111)

Taani valitsus esitab palju argumente, et õigustada ülemäärast rahastamist. Esiteks ütleb valitsus, et TV2 jaoks oli vajalik kapitali kasvatamine, et TV2 oleks kindlustatud reklaamitulu kõikumiste suhtes ja seeläbi oleks kindlustatud ka avaliku teenuse ülesande täitmine, mis TV2le on määratud. Teiseks leiab valitsus, et ülejääk peegeldab tavalist TV2 ettevõtlustulu ja et ta tegutses samamoodi kui turumajanduslik erainvestor, kes ehitab üles omakapitali, kuna oli vaja optimeerida TV2 kapitalistruktuuri.

| (112) | Taani ametiasutuste sõnul oli kapital vajalik reklaamitulude kõikumise tarvis reservi moodustamiseks. Nad õigustavad seda tegevust Riigikontrolli 1996. aasta aruandes sisalduva väitega, et TV2 peaks suurendama omakapitali, et majanduslikult toime tulla ka kõikuvate reklaamitulude korral. |
| --- | --- |

(112)

Taani ametiasutuste sõnul oli kapital vajalik reklaamitulude kõikumise tarvis reservi moodustamiseks. Nad õigustavad seda tegevust Riigikontrolli 1996. aasta aruandes sisalduva väitega, et TV2 peaks suurendama omakapitali, et majanduslikult toime tulla ka kõikuvate reklaamitulude korral.

| (113) | Komisjon nõustub, et ettevõtetel peab olema selline reserv, et kindlustada avaliku teenuse ülesande täitmine. Kuid selline reserv peab olema asutatud kindla eesmärgiga, ja selle peab viima vastavusse viimaste kehtivate reeglitega, kui kindlaks määratud ülemäärane hüvitamine tuleb tagasi maksta. Sellega kindlustatakse, et avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon ei saa põhjendamatuid eeliseid. Komisjon märgib ära, et antud juhul ei olnud tegemist spetsiaalsete reservide asutamisega, vaid vastupidi, tegemist oli omakapitali kogumisega. Omakapitali võib kasutada ükskõik millisel eesmärgil ja seda võib mitte kasutada avaliku teenuse ülesande täitmiseks. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon nõustub, et ettevõtetel peab olema selline reserv, et kindlustada avaliku teenuse ülesande täitmine. Kuid selline reserv peab olema asutatud kindla eesmärgiga, ja selle peab viima vastavusse viimaste kehtivate reeglitega, kui kindlaks määratud ülemäärane hüvitamine tuleb tagasi maksta. Sellega kindlustatakse, et avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon ei saa põhjendamatuid eeliseid. Komisjon märgib ära, et antud juhul ei olnud tegemist spetsiaalsete reservide asutamisega, vaid vastupidi, tegemist oli omakapitali kogumisega. Omakapitali võib kasutada ükskõik millisel eesmärgil ja seda võib mitte kasutada avaliku teenuse ülesande täitmiseks.

| (114) | Taani ametiasutused viitavad edasi näitele, et TV2 ei oleks toime tulnud järsu reklaamitulude langusega, nagu näiteks langus, mis toimus 1999. aastal. Sellel aastal elas TV2 üle madalseisu, kus reklaamitulud langesid 104 miljoni Taani krooni võrra ehk 9,3 % eelnenud aastaga võrreldes. Komisjon märgib siiski, et sama aasta litsentsitasud suurenesid 57 miljoni Taani krooni võrra ehk 16 % võrreldes eelmise aastaga. TV2 vähendas ka oma programmikulusid, nagu oleks teinud teised samasugused kommertsettevõtted, kui oleks olnud tegemist tulude vähenemisega. Kokkuvõttes vähenesid TV2 tulud, kuid TV2 sai sellest hoolimata kasumit ja kordagi ei tekkinud vajadust reservide kasutamiseks. Sellest järelduvalt ei ole seda kogutud kapitali TV2 tegevuse jooksul üldse vaja olnud. |
| --- | --- |

(114)

Taani ametiasutused viitavad edasi näitele, et TV2 ei oleks toime tulnud järsu reklaamitulude langusega, nagu näiteks langus, mis toimus 1999. aastal. Sellel aastal elas TV2 üle madalseisu, kus reklaamitulud langesid 104 miljoni Taani krooni võrra ehk 9,3 % eelnenud aastaga võrreldes. Komisjon märgib siiski, et sama aasta litsentsitasud suurenesid 57 miljoni Taani krooni võrra ehk 16 % võrreldes eelmise aastaga. TV2 vähendas ka oma programmikulusid, nagu oleks teinud teised samasugused kommertsettevõtted, kui oleks olnud tegemist tulude vähenemisega. Kokkuvõttes vähenesid TV2 tulud, kuid TV2 sai sellest hoolimata kasumit ja kordagi ei tekkinud vajadust reservide kasutamiseks. Sellest järelduvalt ei ole seda kogutud kapitali TV2 tegevuse jooksul üldse vaja olnud.

| (115) | Seepärast leiab komisjon, et kogutud kapitali ülejääk ei olnud TV2le vajalik, et oma eesmärke täita. Peale selle oleks kohane olnud läbipaistva reservi asutamine oletatavate langevate reklaamitulude kaitseks ja mitte ülejääkide kogumine ettevõttesse. Komisjon ei saa seepärast aktsepteerida Taani ametiasutuste esimest argumenti. |
| --- | --- |

(115)

Seepärast leiab komisjon, et kogutud kapitali ülejääk ei olnud TV2le vajalik, et oma eesmärke täita. Peale selle oleks kohane olnud läbipaistva reservi asutamine oletatavate langevate reklaamitulude kaitseks ja mitte ülejääkide kogumine ettevõttesse. Komisjon ei saa seepärast aktsepteerida Taani ametiasutuste esimest argumenti.

| (116) | Taani ametiasutuste teine argument on, et nad reinvesteerisid TV2 aastakasumi TV2 aktsiatesse ja et see kasum peegeldab normaalset TV2 tegevusest saadud kasumit. |
| --- | --- |

(116)

Taani ametiasutuste teine argument on, et nad reinvesteerisid TV2 aastakasumi TV2 aktsiatesse ja et see kasum peegeldab normaalset TV2 tegevusest saadud kasumit.

| (117) | Kooskõlas väljakujunenud kohtupraktikaga peab komisjon tegema otsuse selle kohta, kas avaliku sektori haldusorganiga samas suurusjärgus erainvestor oleks võinud sama suure kapitalisüsti teha (37). |
| --- | --- |

(117)

Kooskõlas väljakujunenud kohtupraktikaga peab komisjon tegema otsuse selle kohta, kas avaliku sektori haldusorganiga samas suurusjärgus erainvestor oleks võinud sama suure kapitalisüsti teha (37).

| (118) | Kõigepealt märgib komisjon, et see oli Taani riik, kes otsustas asutada TV2, kasutades selleks omakapitali asemel laenu. Hiljem on Taani eraldanud TV2le ka käibekapitalilaenu. Kuna Taani riik on ettevõtte ainuaktsionär, on samuti Taani riik see, kes on esimene ja ainus võlausaldaja pankroti korral. Investori seisukohalt oleks Taani riik võinud proovida saada oma investeeringutelt parimat võimalikku tulu laenuintressi või kapitalitootluse näol. |
| --- | --- |

(118)

Kõigepealt märgib komisjon, et see oli Taani riik, kes otsustas asutada TV2, kasutades selleks omakapitali asemel laenu. Hiljem on Taani eraldanud TV2le ka käibekapitalilaenu. Kuna Taani riik on ettevõtte ainuaktsionär, on samuti Taani riik see, kes on esimene ja ainus võlausaldaja pankroti korral. Investori seisukohalt oleks Taani riik võinud proovida saada oma investeeringutelt parimat võimalikku tulu laenuintressi või kapitalitootluse näol.

| (119) | Komisjon märgib, et kogu uuritava perioodi vältel on Taani loobunud laenu teenindustasudest. Selle asemel on TV2 kasvatanud oma kapitali ja nautinud teeninduskuludeta laene, saades ulatusliku ülemäärase kapitali, mis ei olnud määratud mingiks konkreetseks eesmärgiks. Muu hulgas ei ole Taani riik nõudnud mingit kasumit kogutud kapitalilt. Tegelikult ei ole Taani riik nõudnud sellist tavalist tulu oma investeeringutelt, mida tavaline ettevõtte omanik või võlausaldaja oleks teinud. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon märgib, et kogu uuritava perioodi vältel on Taani loobunud laenu teenindustasudest. Selle asemel on TV2 kasvatanud oma kapitali ja nautinud teeninduskuludeta laene, saades ulatusliku ülemäärase kapitali, mis ei olnud määratud mingiks konkreetseks eesmärgiks. Muu hulgas ei ole Taani riik nõudnud mingit kasumit kogutud kapitalilt. Tegelikult ei ole Taani riik nõudnud sellist tavalist tulu oma investeeringutelt, mida tavaline ettevõtte omanik või võlausaldaja oleks teinud.

| (120) | Taani ametiasutused ei ole andnud mingit põhjendust ka sellele, miks oleks olnud strateegiliselt kasulik reinvesteerida ülejääk TV2, selle asemel et nõuda hüvitust intresside või kasumi näol. Sellise otsuse oleks investor tavaliselt teinud ainult siis, kui ta oleks arvanud, et reinvesteerimine kasvatab tema algse investeeringu väärtust. Antud juhul ei ole Taani ametiasutused väitnud, et oleks eksisteerinud mingi äriplaan või selge, läbimõeldud äristrateegia, mis eeltoodut kinnitaks. Samas ei ole näha ka teisi märke sellest, et TV2 kavatseb arendada oma tegevusi lisaväärtuse loomiseks. |
| --- | --- |

(120)

Taani ametiasutused ei ole andnud mingit põhjendust ka sellele, miks oleks olnud strateegiliselt kasulik reinvesteerida ülejääk TV2, selle asemel et nõuda hüvitust intresside või kasumi näol. Sellise otsuse oleks investor tavaliselt teinud ainult siis, kui ta oleks arvanud, et reinvesteerimine kasvatab tema algse investeeringu väärtust. Antud juhul ei ole Taani ametiasutused väitnud, et oleks eksisteerinud mingi äriplaan või selge, läbimõeldud äristrateegia, mis eeltoodut kinnitaks. Samas ei ole näha ka teisi märke sellest, et TV2 kavatseb arendada oma tegevusi lisaväärtuse loomiseks.

| (121) | Komisjon märgib, et TV2 fond lõpetas oma tegevuse 1997. aastal ja et TV2 võis ülejäägi endale jätta. Komisjon ei nõustu, et kultuuriministri otsust anda TV2le suurem finantsiline otsustamisvabadus võib võrrelda riigi kui investori konkreetse otsusega alustada ülejäägi reinvesteerimisega telekanalisse TV2. |
| --- | --- |

(121)

Komisjon märgib, et TV2 fond lõpetas oma tegevuse 1997. aastal ja et TV2 võis ülejäägi endale jätta. Komisjon ei nõustu, et kultuuriministri otsust anda TV2le suurem finantsiline otsustamisvabadus võib võrrelda riigi kui investori konkreetse otsusega alustada ülejäägi reinvesteerimisega telekanalisse TV2.

| (122) | Komisjon leiab seetõttu, et kuna käesoleval juhul ei ole investorit, kes oleks pidanud saama kasumit, ei ole vaja TV2 netokulude arvestamisel arvesse võtta ka kapitalitulu. |
| --- | --- |

(122)

Komisjon leiab seetõttu, et kuna käesoleval juhul ei ole investorit, kes oleks pidanud saama kasumit, ei ole vaja TV2 netokulude arvestamisel arvesse võtta ka kapitalitulu.

| (123) | Komisjon ei saa aktsepteerida neid andmeid, mida Taani ametiasutused kasutavad tõestamaks, et nad tegutsesid nagu erainvestor, kui nad reinvesteerisid aastakasumi telekanalisse TV2. Taani ametiasutused kasutavad käibest saadud tulu TV2 kasumi hindamise kriteeriumina. Käesoleval juhul peab alla kriipsutama seda, et TV2 finantseerijaks on juba Taani valitsus, sest see annab oluliselt vahendeid TV2 tegevuskulude katteks. Nende vahendite suurus mõjutab otseselt seda, millist kasumit TV2 annab. On kahtlane, kas suhtarvu analüüsil on mingi tähtsus juhul, kus riik on nii finantseerija kui ka investor. Kuna riikliku finantseeringu suurus ei sõltu kuludest, saab seda suhtarvu alati parandada riigi poolt eraldatavate vahendite suurendamisega. Kuid kuna ülemäärane hüvitamine toob tavaliselt kaasa ebatõhususe ja suurema koormuse riigieelarvele, pole üldse kindel, et kasvav rahastamine annab ka suurema kasumi. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon ei saa aktsepteerida neid andmeid, mida Taani ametiasutused kasutavad tõestamaks, et nad tegutsesid nagu erainvestor, kui nad reinvesteerisid aastakasumi telekanalisse TV2. Taani ametiasutused kasutavad käibest saadud tulu TV2 kasumi hindamise kriteeriumina. Käesoleval juhul peab alla kriipsutama seda, et TV2 finantseerijaks on juba Taani valitsus, sest see annab oluliselt vahendeid TV2 tegevuskulude katteks. Nende vahendite suurus mõjutab otseselt seda, millist kasumit TV2 annab. On kahtlane, kas suhtarvu analüüsil on mingi tähtsus juhul, kus riik on nii finantseerija kui ka investor. Kuna riikliku finantseeringu suurus ei sõltu kuludest, saab seda suhtarvu alati parandada riigi poolt eraldatavate vahendite suurendamisega. Kuid kuna ülemäärane hüvitamine toob tavaliselt kaasa ebatõhususe ja suurema koormuse riigieelarvele, pole üldse kindel, et kasvav rahastamine annab ka suurema kasumi.

| (124) | Komisjon ei leia seetõttu, et Taani ametiasutusi saaks vaadelda kui turumajanduslikke erainvestoreid. Ei paista, et Taani ametiasutused oleksid hoolikalt uurinud ja analüüsinud, missugune investeering oleks andnud parimat kasumit. Sealhulgas ei ole tulu TV2 omakapitali kantud selgetel tingimustel ja kindlaks eesmärgiks kooskõlas kapitaliülekande eeskirjadega. Nagu eelnevalt selgitatud, ei nõudnud Taani ametiasutused mingit kasumit oma investeeringutelt, ja Taani riigi tehtud aastakasumi reinvesteerimise taga ei olnud mingit turumajanduslikku investeerimisstrateegiat. |
| --- | --- |

(124)

Komisjon ei leia seetõttu, et Taani ametiasutusi saaks vaadelda kui turumajanduslikke erainvestoreid. Ei paista, et Taani ametiasutused oleksid hoolikalt uurinud ja analüüsinud, missugune investeering oleks andnud parimat kasumit. Sealhulgas ei ole tulu TV2 omakapitali kantud selgetel tingimustel ja kindlaks eesmärgiks kooskõlas kapitaliülekande eeskirjadega. Nagu eelnevalt selgitatud, ei nõudnud Taani ametiasutused mingit kasumit oma investeeringutelt, ja Taani riigi tehtud aastakasumi reinvesteerimise taga ei olnud mingit turumajanduslikku investeerimisstrateegiat.

| (125) | Ainus erand on kapitalisüst, mille eesmärk on digitaliseerida TV2 tootmisseadmed. Komisjon märgib, et Taani ametiasutused väidavad, et seda kapitali ei saa vaadelda kui vaba kapitali. TV2 1997. aasta aruandest selgub, et meediakokkuleppes otsustati, et TV2 peaks digitaliseerima oma tootmisseadmed enne 2000. aasta lõppu. Telekanalile TV2 ja kohalikele jaamadele määrati digitaliseerimiseks 300 miljonit Taani krooni. 1997. aastal eraldati TV2le selleks 167 miljonit krooni. Seepärast komisjon nõustub, et ülekanne põhines selgel otsusel ja sellel oli konkreetne eesmärk. |
| --- | --- |

(125)

Ainus erand on kapitalisüst, mille eesmärk on digitaliseerida TV2 tootmisseadmed. Komisjon märgib, et Taani ametiasutused väidavad, et seda kapitali ei saa vaadelda kui vaba kapitali. TV2 1997. aasta aruandest selgub, et meediakokkuleppes otsustati, et TV2 peaks digitaliseerima oma tootmisseadmed enne 2000. aasta lõppu. Telekanalile TV2 ja kohalikele jaamadele määrati digitaliseerimiseks 300 miljonit Taani krooni. 1997. aastal eraldati TV2le selleks 167 miljonit krooni. Seepärast komisjon nõustub, et ülekanne põhines selgel otsusel ja sellel oli konkreetne eesmärk.

| (126) | Tegelikult kasutati seda raha siiski vaid osaliselt kooskõlas selle otsusega. 2000. aasta lõpus, kui digitaliseerimine oleks pidanud olema lõpule viidud, oli TV2 investeerinud 167 miljonist Taani kroonist 14,3 miljonit Taani krooni. Uurimisperioodi lõpuks oli tegelikult investeeritud digitaliseerimisse ainult 95 miljonit Taani krooni. 2003. aasta 1. jaanuarist anti ülejäänud 72 miljonit Taani krooni vabaks ja TV2 võib sellega teha, mida iganes. Komisjon leiab seetõttu, et ülejäänud summa, mida võib võrrelda ükskõik millise rahastamisallikaga TV2 tegevuskulude katmiseks, võib põhjustada ülemäärase hüvitamise. See ülejääk on seepärast võetud arvesse ülaltoodud ülemäärase hüvitamise arvutamisel. |
| --- | --- |

(126)

Tegelikult kasutati seda raha siiski vaid osaliselt kooskõlas selle otsusega. 2000. aasta lõpus, kui digitaliseerimine oleks pidanud olema lõpule viidud, oli TV2 investeerinud 167 miljonist Taani kroonist 14,3 miljonit Taani krooni. Uurimisperioodi lõpuks oli tegelikult investeeritud digitaliseerimisse ainult 95 miljonit Taani krooni. 2003. aasta 1. jaanuarist anti ülejäänud 72 miljonit Taani krooni vabaks ja TV2 võib sellega teha, mida iganes. Komisjon leiab seetõttu, et ülejäänud summa, mida võib võrrelda ükskõik millise rahastamisallikaga TV2 tegevuskulude katmiseks, võib põhjustada ülemäärase hüvitamise. See ülejääk on seepärast võetud arvesse ülaltoodud ülemäärase hüvitamise arvutamisel.

| (127) | Vastavalt eespool esitatud väidetele teeb komisjon proportsionaalsuse hinnangu esimese osa kohta otsuse, et TV2 on saanud ülemäärast hüvitust 628,2 miljonit Taani krooni (84,3 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(127)

Vastavalt eespool esitatud väidetele teeb komisjon proportsionaalsuse hinnangu esimese osa kohta otsuse, et TV2 on saanud ülemäärast hüvitust 628,2 miljonit Taani krooni (84,3 miljonit eurot).

| (128) | Nagu sissejuhatuses toodud, tegeleb TV2 samuti mitmete kommertstegevustega. TV2 kogu tegevusega võrreldes on sellel siiski marginaalne osa. Kommertstegevuse kulud on määratud vastavalt sellele meetodile, mis on ära toodud ringhäälinguteatises, ja seega ei ole määratud täielikke kulusid. Seoses TV2 eelistega edastussageduse osas märgib komisjon, et need on lahutamatult seotud avaliku teenusega. Komisjon leiab samuti, et finantseerimiskulud (intressieelised) võib vastavalt ringhäälinguteatisele täielikult siduda avaliku teenuse osutamisega. |
| --- | --- |

(128)

Nagu sissejuhatuses toodud, tegeleb TV2 samuti mitmete kommertstegevustega. TV2 kogu tegevusega võrreldes on sellel siiski marginaalne osa. Kommertstegevuse kulud on määratud vastavalt sellele meetodile, mis on ära toodud ringhäälinguteatises, ja seega ei ole määratud täielikke kulusid. Seoses TV2 eelistega edastussageduse osas märgib komisjon, et need on lahutamatult seotud avaliku teenusega. Komisjon leiab samuti, et finantseerimiskulud (intressieelised) võib vastavalt ringhäälinguteatisele täielikult siduda avaliku teenuse osutamisega.

| (129) | Et neutraliseerida avaliku teenuse tegevustele antud tulumaksust vabastamise mõju, kantakse 30 % kommertstegevusest saadud tuludest üle avaliku teenuse tarbeks. Selliselt on toimitud alates 2001. aastast. Komisjon tunnistab seepärast, et televisiooniturul võis esineda moonutusi, sest TV2 ei ole pidanud arvesse võtma ettevõtte tulumaksu oma kommertstoodete hindade määramisel. Eelist ei peaks edaspidi enam olema, sest neutraliseerimismehhanismi tulemusel ülekantud osa vastab tegelikule tulumaksumäärale. Tulevi kus ei teki probleeme ülemäärase hüvitamise arvutamisel, sest kommertstegevuse kogutulu on kasutatud avaliku teenuse netokulude vähendamiseks. |
| --- | --- |

(129)

Et neutraliseerida avaliku teenuse tegevustele antud tulumaksust vabastamise mõju, kantakse 30 % kommertstegevusest saadud tuludest üle avaliku teenuse tarbeks. Selliselt on toimitud alates 2001. aastast. Komisjon tunnistab seepärast, et televisiooniturul võis esineda moonutusi, sest TV2 ei ole pidanud arvesse võtma ettevõtte tulumaksu oma kommertstoodete hindade määramisel. Eelist ei peaks edaspidi enam olema, sest neutraliseerimismehhanismi tulemusel ülekantud osa vastab tegelikule tulumaksumäärale. Tulevi kus ei teki probleeme ülemäärase hüvitamise arvutamisel, sest kommertstegevuse kogutulu on kasutatud avaliku teenuse netokulude vähendamiseks.

| (130) | TV2l on olnud kahjumit andvad Interneti kommertstegevused. Kuna need tegevused jäävad avaliku ringhäälinguteenuse ülesandest välja, ei ole võimalik neid riiklikult rahastada. Kuna ei leidu ka teisi eraldi toimivaid tegevusi, ei ole ühtegi kommertstegevust, mille tuludest võiks katta Interneti-tegevuse kahjumi. |
| --- | --- |

(130)

TV2l on olnud kahjumit andvad Interneti kommertstegevused. Kuna need tegevused jäävad avaliku ringhäälinguteenuse ülesandest välja, ei ole võimalik neid riiklikult rahastada. Kuna ei leidu ka teisi eraldi toimivaid tegevusi, ei ole ühtegi kommertstegevust, mille tuludest võiks katta Interneti-tegevuse kahjumi.

ii)   Konkurentsi piirav käitumine kommertsturgudel

| (131) | Vastavalt ringhäälinguteatisele on komisjon arvamusel, et avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni konkurentsi piiravat käitumist ei saa käsitleda vajalikuna selleks, et täita avaliku teenuse ülesandeid. Ringhäälinguteatise punktis 58 on kirjas, et “kui avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni väikesemahulised tulud katab riigiabi, võib organisatsioonil tekkida soov langetada turul reklaamihindu või muude avaliku teenuse väliste teenuste hindu, et vähendada konkurentide saadavat tulu. Sellist avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni teguviisi ei saa pidada avaliku teenuse eesmärgi täitmise seisukohalt põhjendatuks. Kui avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon kehtestab avaliku teenuse välise tegevuse puhul hinnad, mis on madalamad kui on vaja selleks, et katta üksnes tegevuskulud, mida tõhus äriettevõtja peaks samasuguses olukorras tavaliselt kandma, näitab see avaliku teenuse osutamise kohustuse ülemäärast hüvitamist”. |
| --- | --- |

(131)

Vastavalt ringhäälinguteatisele on komisjon arvamusel, et avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni konkurentsi piiravat käitumist ei saa käsitleda vajalikuna selleks, et täita avaliku teenuse ülesandeid. Ringhäälinguteatise punktis 58 on kirjas, et “kui avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni väikesemahulised tulud katab riigiabi, võib organisatsioonil tekkida soov langetada turul reklaamihindu või muude avaliku teenuse väliste teenuste hindu, et vähendada konkurentide saadavat tulu. Sellist avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni teguviisi ei saa pidada avaliku teenuse eesmärgi täitmise seisukohalt põhjendatuks. Kui avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon kehtestab avaliku teenuse välise tegevuse puhul hinnad, mis on madalamad kui on vaja selleks, et katta üksnes tegevuskulud, mida tõhus äriettevõtja peaks samasuguses olukorras tavaliselt kandma, näitab see avaliku teenuse osutamise kohustuse ülemäärast hüvitamist”.

| (132) | TvDanmark on esitanud andmed, mis näitavad, et TvDanmark ei ole võimeline katma ainult teleteenuste osutamisest tekkivaid kulusid TV2 hindadega. TvDanmark võrdleb oma kulusid TV2 kasutatava vanuserühma 21–50 sihtreitingupunktide hinnaga. |
| --- | --- |

(132)

TvDanmark on esitanud andmed, mis näitavad, et TvDanmark ei ole võimeline katma ainult teleteenuste osutamisest tekkivaid kulusid TV2 hindadega. TvDanmark võrdleb oma kulusid TV2 kasutatava vanuserühma 21–50 sihtreitingupunktide hinnaga.

| (133) | Selleks, et see võrdlus oleks kehtiv, peab komisjon kõigepealt määrama kindlaks, kas TvDanmark asub samas olukorras kui TV2 ja kas TVDanmark on tõhus operaator. |
| --- | --- |

(133)

Selleks, et see võrdlus oleks kehtiv, peab komisjon kõigepealt määrama kindlaks, kas TvDanmark asub samas olukorras kui TV2 ja kas TVDanmark on tõhus operaator.

| (134) | Kõigepealt peab komisjon andma hinnangu sellele, kas TvDanmark on samasuguses olukorras kui TV2. Sellega seoses märgib komisjon järgmist: TV2l on vaatajate arv ligikaudu 35 %, TvDanmarkil ligikaudu 15 %. Reklaamituru osad on erinevad. TV2 turuosa on ligikaudu 60 %, TvDanmarki turuosa ligikaudu 8 %. TV2 reklaamikäive on TvDanmarki käibest umbes viis korda suurem. Peale selle on TV2 ainus telekanal, mis jõuab kõigi elanikeni, samas kui TvDanmark2 katvus on 77 % ja TvDanmarki katvus veelgi väiksem. Arvestades ülaltooduga, ei saa TvDanmarki otseselt võrrelda TV2ga. |
| --- | --- |

(134)

Kõigepealt peab komisjon andma hinnangu sellele, kas TvDanmark on samasuguses olukorras kui TV2. Sellega seoses märgib komisjon järgmist: TV2l on vaatajate arv ligikaudu 35 %, TvDanmarkil ligikaudu 15 %. Reklaamituru osad on erinevad. TV2 turuosa on ligikaudu 60 %, TvDanmarki turuosa ligikaudu 8 %. TV2 reklaamikäive on TvDanmarki käibest umbes viis korda suurem. Peale selle on TV2 ainus telekanal, mis jõuab kõigi elanikeni, samas kui TvDanmark2 katvus on 77 % ja TvDanmarki katvus veelgi väiksem. Arvestades ülaltooduga, ei saa TvDanmarki otseselt võrrelda TV2ga.

| (135) | Seejärel peab komisjon tegema kindlaks, kas TvDanmark on tõhus turuoperaator. Tõhusat operaatorit saab kindlaks määrata, analüüsides üldiselt kasutatavaid raamatupidamisandmeid ja võrreldes operaatori tulemusi liikmesriigis saadud keskmise kasumiga. Analüüsi tehes tuleks võtta arvesse operaatorite suuruse erinevust ja nende konkreetseid kulustruktuure. Kuid, nagu juba eespool öeldud, Taani turul tegutsevad operaatorid ei ole piisavalt samasuguses olukorras, et oleks võimalik otse võrrelda nende tulemuslikkust kasumiaruande alusel. Seepärast on komisjon arvamusel, et antud juhul ei ole Taani turul loodud kasumi võrdlemine kohane. |
| --- | --- |

(135)

Seejärel peab komisjon tegema kindlaks, kas TvDanmark on tõhus turuoperaator. Tõhusat operaatorit saab kindlaks määrata, analüüsides üldiselt kasutatavaid raamatupidamisandmeid ja võrreldes operaatori tulemusi liikmesriigis saadud keskmise kasumiga. Analüüsi tehes tuleks võtta arvesse operaatorite suuruse erinevust ja nende konkreetseid kulustruktuure. Kuid, nagu juba eespool öeldud, Taani turul tegutsevad operaatorid ei ole piisavalt samasuguses olukorras, et oleks võimalik otse võrrelda nende tulemuslikkust kasumiaruande alusel. Seepärast on komisjon arvamusel, et antud juhul ei ole Taani turul loodud kasumi võrdlemine kohane.

| (136) | Komisjon on selle asemel analüüsinud TvDanmarki ja SBS Broadcastingu finantstulemusi. Analüüsi alusel ei või komisjon kindlalt väita, kas kahjum, mida TvDanmark on kandnud, tuleneb sellest, et ettevõttel olid suuremad stardikulutused, mida ettevõte seni tagasi teeninud ei ole, või ei ole TvDanmark tõhusalt toiminud. Hoolimata korduvatest taotlustest ei ole komisjonile esitatud andmeid kolmanda televisiooniettevõtte TV3 kohta, et võrrelda andmeid kolmanda turul tegutseva operaatori omaga. Komisjon ei saa seega kindlalt väita, kas TvDanmarki kahjum on tingitud TV2 hinnakujundamisest või muudest TvDanmarki ettevõttesisestest teguritest. |
| --- | --- |

(136)

Komisjon on selle asemel analüüsinud TvDanmarki ja SBS Broadcastingu finantstulemusi. Analüüsi alusel ei või komisjon kindlalt väita, kas kahjum, mida TvDanmark on kandnud, tuleneb sellest, et ettevõttel olid suuremad stardikulutused, mida ettevõte seni tagasi teeninud ei ole, või ei ole TvDanmark tõhusalt toiminud. Hoolimata korduvatest taotlustest ei ole komisjonile esitatud andmeid kolmanda televisiooniettevõtte TV3 kohta, et võrrelda andmeid kolmanda turul tegutseva operaatori omaga. Komisjon ei saa seega kindlalt väita, kas TvDanmarki kahjum on tingitud TV2 hinnakujundamisest või muudest TvDanmarki ettevõttesisestest teguritest.

| (137) | Arvestades seda, et ei saa kindlalt määrata, kas TvDanmark on tõhus operaator, ning kuna otsene operaatorite võrdlus ei ole võimalik, leiab komisjon, et tehtud hinnang ei ole antud juhul järelduste tegemiseks sobiv. Komisjon on seetõttu teinud täpsema analüüsi TV2 hinnakujunduspoliitikast ja reklaamituru andmetest, et otsustada, kas TV2 on uuritava perioodi vältel käitunud eesmärgiga tõsta oma reklaamitulusid. |
| --- | --- |

(137)

Arvestades seda, et ei saa kindlalt määrata, kas TvDanmark on tõhus operaator, ning kuna otsene operaatorite võrdlus ei ole võimalik, leiab komisjon, et tehtud hinnang ei ole antud juhul järelduste tegemiseks sobiv. Komisjon on seetõttu teinud täpsema analüüsi TV2 hinnakujunduspoliitikast ja reklaamituru andmetest, et otsustada, kas TV2 on uuritava perioodi vältel käitunud eesmärgiga tõsta oma reklaamitulusid.

| (138) | Komisjon on kõigepealt võrrelnud nende kahe operaatori hindu ja analüüsinud TV2 hinnakujunduspoliitikat. Analüüsis keskendutakse aastatele 1998–2002, mil kaebuse esitaja väidete kohaselt alustas TV2 hindade allasurumist reklaamiturul. Seejärel analüüsiti Taani reklaamikulusid, võrreldes neid Euroopa Ühenduse ja eriti Skandinaavia maade kuludega. Lõpuks uuriti kontaktihindu kõigis Skandinaavia maades ja kõigis meedialiikides. |
| --- | --- |

(138)

Komisjon on kõigepealt võrrelnud nende kahe operaatori hindu ja analüüsinud TV2 hinnakujunduspoliitikat. Analüüsis keskendutakse aastatele 1998–2002, mil kaebuse esitaja väidete kohaselt alustas TV2 hindade allasurumist reklaamiturul. Seejärel analüüsiti Taani reklaamikulusid, võrreldes neid Euroopa Ühenduse ja eriti Skandinaavia maade kuludega. Lõpuks uuriti kontaktihindu kõigis Skandinaavia maades ja kõigis meedialiikides.

| (139) | Taani konkurentsiasutused on praegu uurimas TV2 käitumist reklaamiturul ning järgmine hinnang ei piira selle uurimise tulemust. |
| --- | --- |

(139)

Taani konkurentsiasutused on praegu uurimas TV2 käitumist reklaamiturul ning järgmine hinnang ei piira selle uurimise tulemust.

| (140) | Vaatajate arv ja koosseis, programmisisu, reklaamiaja reeglid ja telejaamade finantskorraldus on tegurid, mis kõik mõjutavad konkurentsi reklaamiturul. Seetõttu on hinnad erinevatel telekanalitel erinevad. Samuti müüvad telekanalid mitmeid diferentseeritud tooteid, mille hinnad on erinevad (38). |
| --- | --- |

(140)

Vaatajate arv ja koosseis, programmisisu, reklaamiaja reeglid ja telejaamade finantskorraldus on tegurid, mis kõik mõjutavad konkurentsi reklaamiturul. Seetõttu on hinnad erinevatel telekanalitel erinevad. Samuti müüvad telekanalid mitmeid diferentseeritud tooteid, mille hinnad on erinevad (38).

| (141) | Telekanalite reklaamihinnad sisaldavad olulisi allahindlusi. Seepärast ei ole asjakohane võrrelda telereklaamide hinnakirju. Reklaam televisioonis toimub suuremas osas (umbes 90 % kogu üleriigilisest reklaamist) vastavalt aastakokkuleppele, mille alusel telekanalid aasta allahindlusi teevad. Peale selle leidub rida teisi allahindlusi (uutele reklaamijatele, vähem atraktiivsetele reklaamiaegadele, lisamahu eest jne). Läbirääkimiste ja kokkulepete vahendamisega tegelevad nn meediaagentuurid. |
| --- | --- |

(141)

Telekanalite reklaamihinnad sisaldavad olulisi allahindlusi. Seepärast ei ole asjakohane võrrelda telereklaamide hinnakirju. Reklaam televisioonis toimub suuremas osas (umbes 90 % kogu üleriigilisest reklaamist) vastavalt aastakokkuleppele, mille alusel telekanalid aasta allahindlusi teevad. Peale selle leidub rida teisi allahindlusi (uutele reklaamijatele, vähem atraktiivsetele reklaamiaegadele, lisamahu eest jne). Läbirääkimiste ja kokkulepete vahendamisega tegelevad nn meediaagentuurid.

| (142) | Et võrrelda erinevaid telekanaleid, tuleb arvutada erinevate hindade keskmine. Järgmises tabelis on sihtreitingupunktide 21–50 keskmised hinnad. Need hinnad on saadud asjaomaste telejaamade üleriigilise reklaamilõikude käibe jagamisel saavutatud sihtreitingupunktidega 21–50 (39).
  Tabel 3 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TvDanmark | 283 eurot | 270 eurot | 252 eurot | 251 eurot | 211 eurot |
| TV2 | 480 eurot | 409 eurot | 364 eurot | 381 eurot | 325 eurot |
| Erinevus | 197 eurot | 139 eurot | 112 eurot | 130 eurot | 114 eurot |
| TvDanmarki CCP % TV2 CPPst (40) | 58,9 % | 66,0 % | 69,3 % | 65,9 % | 64,9 % |
| TV2 keskmine CPP sihtreitingupunkti 21–50 kohta, kaalutud katvusega (0,7) | 336 eurot | 286 eurot | 255 eurot | 267 eurot | 228 eurot |
| TvDanmarki CPP % TV2 kaalutud CPPst | 84,2 % | 94,3 % | 99,0 % | 94,1 % | 92,7 % |

(142)

Et võrrelda erinevaid telekanaleid, tuleb arvutada erinevate hindade keskmine. Järgmises tabelis on sihtreitingupunktide 21–50 keskmised hinnad. Need hinnad on saadud asjaomaste telejaamade üleriigilise reklaamilõikude käibe jagamisel saavutatud sihtreitingupunktidega 21–50 (39).

Tabel 3

1998

1999

2000

2001

2002

TvDanmark

283 eurot

270 eurot

252 eurot

251 eurot

211 eurot

TV2

480 eurot

409 eurot

364 eurot

381 eurot

325 eurot

Erinevus

197 eurot

139 eurot

112 eurot

130 eurot

114 eurot

TvDanmarki CCP % TV2 CPPst (40)

58,9 %

66,0 %

69,3 %

65,9 %

64,9 %

TV2 keskmine CPP sihtreitingupunkti 21–50 kohta, kaalutud katvusega (0,7)

336 eurot

286 eurot

255 eurot

267 eurot

228 eurot

TvDanmarki CPP % TV2 kaalutud CPPst

84,2 %

94,3 %

99,0 %

94,1 %

92,7 %

| (143) | Ülaltoodud andmete järgi on TvDanmarki sihtreitingupunktide 21–50 hind olnud ligikaudu 30–40 % madalam TV2 hinnast. Nagu väitis komisjon oma otsuses riigiabi kohta telejaamadele France 2 ja France 3, on vaatekordade keskmise arvu ja vaatekorra keskmise netohinna vahel olemas positiivne suhe telereklaamiturul (41). Hinnaerinevust ringhäälinguettevõtete vahel võib seega seletada telejaamade erineva võimega hankida vaatajaid. Sellises situatsioonis on asjakohane vaadata, kas tegelikud hinnaerinevused peegeldavad turutingimusi. |
| --- | --- |

(143)

Ülaltoodud andmete järgi on TvDanmarki sihtreitingupunktide 21–50 hind olnud ligikaudu 30–40 % madalam TV2 hinnast. Nagu väitis komisjon oma otsuses riigiabi kohta telejaamadele France 2 ja France 3, on vaatekordade keskmise arvu ja vaatekorra keskmise netohinna vahel olemas positiivne suhe telereklaamiturul (41). Hinnaerinevust ringhäälinguettevõtete vahel võib seega seletada telejaamade erineva võimega hankida vaatajaid. Sellises situatsioonis on asjakohane vaadata, kas tegelikud hinnaerinevused peegeldavad turutingimusi.

| (144) | Vastupidiselt Prantsuse telekanalite juhtumile on käesoleval juhul võimalik analüüsida tähelepanekuid vaid kahe operaatori suhtes. Lineaarse regressioonikõvera kalle tuleb arvutada nende kahe operaatori hindade põhjal ja sellel ei ole erilist statistilist tähtsust. Sellest tulenevalt ei ole võimalik teha järeldust kõvera kalde asjakohasuse kohta. |
| --- | --- |

(144)

Vastupidiselt Prantsuse telekanalite juhtumile on käesoleval juhul võimalik analüüsida tähelepanekuid vaid kahe operaatori suhtes. Lineaarse regressioonikõvera kalle tuleb arvutada nende kahe operaatori hindade põhjal ja sellel ei ole erilist statistilist tähtsust. Sellest tulenevalt ei ole võimalik teha järeldust kõvera kalde asjakohasuse kohta.

| (145) | Selleks et uurida, kas kahe operaatori tegelikud hinnaerinevused peegeldavad turutingimusi, on kasutatud kaalumistegurit, püüdes neutraliseerida TV2 jõulisemat positsiooni turul. Kaalumistegur tuletati meediaagentuuride arvutustest ja see peegeldab sihtrühma erinevat katmist, mis saadakse 100 sihtreitingupunkti 21–50 ostmisega TvDanmarkis ja TV2s. TvDanmarki keskmine katvus on alla 70 % TV2 katvusest (juhul kui ostetakse 100 sihtreitingupunkti 21–50). Selle teguri kohaldamisel on hinnad ühtlasemad. Võib märgata, et TV2 hind on siiski natuke TvDanmarki omast kõrgem. Seepärast paistab, et hinnaerinevus peegeldab turutingimusi. Kuid järeldusele tuleb läheneda ettevaatlikult, sest sellise kaalumisteguriga ei saa kohandada kõiki telejaamade vahelisi erinevusi. |
| --- | --- |

(145)

Selleks et uurida, kas kahe operaatori tegelikud hinnaerinevused peegeldavad turutingimusi, on kasutatud kaalumistegurit, püüdes neutraliseerida TV2 jõulisemat positsiooni turul. Kaalumistegur tuletati meediaagentuuride arvutustest ja see peegeldab sihtrühma erinevat katmist, mis saadakse 100 sihtreitingupunkti 21–50 ostmisega TvDanmarkis ja TV2s. TvDanmarki keskmine katvus on alla 70 % TV2 katvusest (juhul kui ostetakse 100 sihtreitingupunkti 21–50). Selle teguri kohaldamisel on hinnad ühtlasemad. Võib märgata, et TV2 hind on siiski natuke TvDanmarki omast kõrgem. Seepärast paistab, et hinnaerinevus peegeldab turutingimusi. Kuid järeldusele tuleb läheneda ettevaatlikult, sest sellise kaalumisteguriga ei saa kohandada kõiki telejaamade vahelisi erinevusi.

| (146) | Samuti märgib komisjon, et kaebuse esitaja väidab, et tegelikult ei konkureerita televisiooniturul hinnakirjades olevates hindades ega eespool esitatud kogu- või sihtreitingupunktide hindades. Vastupidiselt sellele võistlevad operaatorid TvDanmarki väitel nn marginaalhindades, mis tulenevad TV2 jõulisemast positsioonist turul. Et reklaamijad jõuaksid oma kampaania eesmärgini, on nad sunnitud ostma teatud arvu reitingupunkte üksnes TV2lt. Kuna selliste inframarginaalsete üksuste osas ei ole mingit konkurentsi, sai TV2 niiviisi nendelt lisakasumit. Järelikult konkureerisid operaatorid ülejäänud reitingupunktide eest marginaalhindadega. TvDanmark väidab, et need hinnad on olnud veelgi madalamad kui tabelites esitatud keskmised hinnad. |
| --- | --- |

(146)

Samuti märgib komisjon, et kaebuse esitaja väidab, et tegelikult ei konkureerita televisiooniturul hinnakirjades olevates hindades ega eespool esitatud kogu- või sihtreitingupunktide hindades. Vastupidiselt sellele võistlevad operaatorid TvDanmarki väitel nn marginaalhindades, mis tulenevad TV2 jõulisemast positsioonist turul. Et reklaamijad jõuaksid oma kampaania eesmärgini, on nad sunnitud ostma teatud arvu reitingupunkte üksnes TV2lt. Kuna selliste inframarginaalsete üksuste osas ei ole mingit konkurentsi, sai TV2 niiviisi nendelt lisakasumit. Järelikult konkureerisid operaatorid ülejäänud reitingupunktide eest marginaalhindadega. TvDanmark väidab, et need hinnad on olnud veelgi madalamad kui tabelites esitatud keskmised hinnad.

| (147) | Jättes kõrvale küsimuse, kas see väide on õige, leiab komisjon, et selline käitumine oleks olnud võimalik, arvestades TV2 jõulist positsiooni turul. Käesoleva uurimise eesmärk on siiski kindlaks teha, kas TV2 käitumine reklaamiturul oli sellise iseloomuga, et TV2 püüdis oma sissetulekuid suurendada. Kuigi ei saa välistada, et TV2 hoidis oma hindu all suurema turuosa kindlustamiseks, ei võrdu see üheselt ettevõtte sooviga vähendada oma sissetulekuid. |
| --- | --- |

(147)

Jättes kõrvale küsimuse, kas see väide on õige, leiab komisjon, et selline käitumine oleks olnud võimalik, arvestades TV2 jõulist positsiooni turul. Käesoleva uurimise eesmärk on siiski kindlaks teha, kas TV2 käitumine reklaamiturul oli sellise iseloomuga, et TV2 püüdis oma sissetulekuid suurendada. Kuigi ei saa välistada, et TV2 hoidis oma hindu all suurema turuosa kindlustamiseks, ei võrdu see üheselt ettevõtte sooviga vähendada oma sissetulekuid.

| (148) | Ülaltoodut aluseks võttes võib kinnitada, et TV2 hinnad on olnud sellel perioodil kõrgemad kui TvDanmarki hinnad. Kuid samuti on selge see, et tegelik hinnatase on sellel perioodil olnud langev, kuigi hinnakirjas olevad hinnad on tõusnud. TV2 on suurendanud allahindlusi märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(148)

Ülaltoodut aluseks võttes võib kinnitada, et TV2 hinnad on olnud sellel perioodil kõrgemad kui TvDanmarki hinnad. Kuid samuti on selge see, et tegelik hinnatase on sellel perioodil olnud langev, kuigi hinnakirjas olevad hinnad on tõusnud. TV2 on suurendanud allahindlusi märkimisväärselt.

| (149) | Kuid hinnaanalüüsi alusel ei saa kindlalt väita, et hinnamuutused aitasid tegelikult kaasa reklaami kogutulude vähendamisele ja seeläbi suurendasid riikliku rahastamise vajadust. Sellele küsimusele vastuse saamiseks on komisjon analüüsinud TV2 hinnakujundamist ja selle mõju TV2 reklaamidest saadud kogutulule. |
| --- | --- |

(149)

Kuid hinnaanalüüsi alusel ei saa kindlalt väita, et hinnamuutused aitasid tegelikult kaasa reklaami kogutulude vähendamisele ja seeläbi suurendasid riikliku rahastamise vajadust. Sellele küsimusele vastuse saamiseks on komisjon analüüsinud TV2 hinnakujundamist ja selle mõju TV2 reklaamidest saadud kogutulule.

| (150) | Vastavalt järgnevatele selgitustele on TV2 uuritaval perioodil mitmeid kordi hindu tõstnud ja langetanud (suuremate allahindluste tegemisega). Järgmine tabel annab ülevaate TV2 reklaamidest saadud kogutulust ajavahemikul 1998–2002, mille kohta kaebuse esitaja TvDanmark väidab, et TV2 surus hindu alla Taani turul.
  Tabel 4










  (miljonites Taani kroonides) |
| --- | --- |
| | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| Reklaamitulud Taanis | 1 008 | 884
  (–11,3 %) | 959
  (+8,5 %) | 879
  (–8,3 %) | 884
  (–0,6 %) |

(150)

Vastavalt järgnevatele selgitustele on TV2 uuritaval perioodil mitmeid kordi hindu tõstnud ja langetanud (suuremate allahindluste tegemisega). Järgmine tabel annab ülevaate TV2 reklaamidest saadud kogutulust ajavahemikul 1998–2002, mille kohta kaebuse esitaja TvDanmark väidab, et TV2 surus hindu alla Taani turul.

Tabel 4

(miljonites Taani kroonides)

1998

1999

2000

2001

2002

Reklaamitulud Taanis

1 008

884

(–11,3 %)

959

(+8,5 %)

879

(–8,3 %)

884

(–0,6 %)

| (151) | 1997. aastal tegi TV2 strateegilise otsuse, et TV2 ei peaks suurendama oma võimsuse kasutamist, kuid tõstma oma hindu 1998. aastal. Sellele lisandus veel üks hindade tõstmine 1999. aastal. Taani ametiasutused väidavad, et konkurents oli 1999. aastal läinud nii intensiivseks, et TV2l oli hindade tõstmise järel probleeme ja TV2 reklaamitulud langesid selle tõttu eelnenud aastaga võrreldes umbes 10 %. |
| --- | --- |

(151)

1997. aastal tegi TV2 strateegilise otsuse, et TV2 ei peaks suurendama oma võimsuse kasutamist, kuid tõstma oma hindu 1998. aastal. Sellele lisandus veel üks hindade tõstmine 1999. aastal. Taani ametiasutused väidavad, et konkurents oli 1999. aastal läinud nii intensiivseks, et TV2l oli hindade tõstmise järel probleeme ja TV2 reklaamitulud langesid selle tõttu eelnenud aastaga võrreldes umbes 10 %.

| (152) | 2000. aastal eeldas TV2 konkurentsi tihenemist ega tõstnud oma hindu. Tegelikud hinnad langesid TV2 sisseviidud uue allahindlussüsteemi tõttu. Sellest tulenevalt kasvas TV2 võimsuse kasutamine eelnenud aastaga võrreldes 33 %. Hinnakujundus andis siiski TV2 üleriigilise reklaamitulu kasvuks 8,4 %. 2001. aastal tõstis TV2 taas oma hindu. Hoolimata tõusnud hindadest langes TV2 reklaamitulu ja võimsuse kasutamine tagasi 1999. aasta tasemele. 2002. aastal langetas TV2 uuesti hindu ja selle kogukäive langes veidi. Kuid üldisel reklaamiturul oli käibe langus veelgi suurem. |
| --- | --- |

(152)

2000. aastal eeldas TV2 konkurentsi tihenemist ega tõstnud oma hindu. Tegelikud hinnad langesid TV2 sisseviidud uue allahindlussüsteemi tõttu. Sellest tulenevalt kasvas TV2 võimsuse kasutamine eelnenud aastaga võrreldes 33 %. Hinnakujundus andis siiski TV2 üleriigilise reklaamitulu kasvuks 8,4 %. 2001. aastal tõstis TV2 taas oma hindu. Hoolimata tõusnud hindadest langes TV2 reklaamitulu ja võimsuse kasutamine tagasi 1999. aasta tasemele. 2002. aastal langetas TV2 uuesti hindu ja selle kogukäive langes veidi. Kuid üldisel reklaamiturul oli käibe langus veelgi suurem.

| (153) | Ülaltoodust võib järeldada, et ulatuslike allahindluste kasutamine on kaasa toonud tegeliku hinnataseme languse. TV2 on olnud võimeline hinnalangust kompenseerima, kasvatades oma võimsuse kasutust. Kuna konkurendid ei oma vahendeid samas suuruses kui TV2, ei ole neil olnud võimalust vastavalt tegutseda. Turul püsimiseks on nad pidanud järgima TV2 käitumist. Nendel aastatel, mil TV2 oma hindu tõstis, TV2 reklaamikäive langes. Kuid kui TV2 oma hindu langetas, sai ettevõte oma kogukäivet tõsta. Seetõttu järeldab komisjon, et need hindade alandamised, mille TV2 ette võttis, lõppesid kokkuvõttes suurema kogutuluga. Järelikult näitas TV2 hinnakäitumine, et ta püüdis oma tulusid suurendada. |
| --- | --- |

(153)

Ülaltoodust võib järeldada, et ulatuslike allahindluste kasutamine on kaasa toonud tegeliku hinnataseme languse. TV2 on olnud võimeline hinnalangust kompenseerima, kasvatades oma võimsuse kasutust. Kuna konkurendid ei oma vahendeid samas suuruses kui TV2, ei ole neil olnud võimalust vastavalt tegutseda. Turul püsimiseks on nad pidanud järgima TV2 käitumist. Nendel aastatel, mil TV2 oma hindu tõstis, TV2 reklaamikäive langes. Kuid kui TV2 oma hindu langetas, sai ettevõte oma kogukäivet tõsta. Seetõttu järeldab komisjon, et need hindade alandamised, mille TV2 ette võttis, lõppesid kokkuvõttes suurema kogutuluga. Järelikult näitas TV2 hinnakäitumine, et ta püüdis oma tulusid suurendada.

| (154) | Taani operaatorite hindade võrdlus ja TV2 hinnakäitumise analüüs ei anna tunnistust, kas üldine hinnatase Taani telereklaamiturul oli liiga madal. Madal hinnatase võis tuleneda sellest, et TV2 võis ära kasutada oma jõulisemat positsiooni, et alandada telereklaami kogukulutusi alla taseme, kus need normaalse konkurentsi puhul oleks olnud. |
| --- | --- |

(154)

Taani operaatorite hindade võrdlus ja TV2 hinnakäitumise analüüs ei anna tunnistust, kas üldine hinnatase Taani telereklaamiturul oli liiga madal. Madal hinnatase võis tuleneda sellest, et TV2 võis ära kasutada oma jõulisemat positsiooni, et alandada telereklaami kogukulutusi alla taseme, kus need normaalse konkurentsi puhul oleks olnud.

| (155) | Sellele küsimusele vastuse saamiseks on komisjon analüüsinud reklaamituru majandusandmeid kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides ja võrrelnud neid Taani andmetega. Arvestades seda, et Taani telereklaamiturgu saab kõige paremini võrrelda teiste Põhja-Euroopa maadega, võrdles komisjon Taani ja teiste Põhjamaade (Soome, Rootsi ja Norra) vastavaid andmeid (42). Telereklaamikulude peamised analüüsitud näitajad on 1) telereklaamikulude protsent reklaami kogukulus, 2) telereklaamikulud elaniku kohta, 3) telereklaamikulud protsentides SKTst. Järgmine tabel annab ülevaate nendest näitajatest (43).
  Tabel 5
  Telereklaamikulude peamised näitajad Taanis, ELis ja teistes Põhjamaades | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutused telereklaamidele reklaami kogukuludest (%) | Taani
  EL
  Põhjamaad | 27
  35
  24 | 29
  35
  24 | 29
  37
  26 | 30
  37
  27 | 28
  37
  27 | 27
  37
  27 | 27
  37
  26 |
| Telereklaami kulud elaniku kohta (eurodes) | Taani
  EL
  Põhjamaad | 39
  37
  32 | 44
  40
  36 | 48
  45
  41 | 51
  49
  44 | 46
  53
  45 | 47
  60
  54 | 44
  58
  49 |
| Telereklaami kulud SKTst ( ‰) | Taani
  EL
  Põhjamaad | 1,49
  2,20
  1,45 | 1,61
  2,34
  1,51 | 1,70
  2,46
  1,62 | 1,77
  2,58
  1,72 | 1,51
  2,70
  1,66 | 1,45
  2,88
  1,73 | 1,34
  2,71
  1,55 |
| Allikas: European Audiovisual Observatory, EuroStat |

(155)

Sellele küsimusele vastuse saamiseks on komisjon analüüsinud reklaamituru majandusandmeid kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides ja võrrelnud neid Taani andmetega. Arvestades seda, et Taani telereklaamiturgu saab kõige paremini võrrelda teiste Põhja-Euroopa maadega, võrdles komisjon Taani ja teiste Põhjamaade (Soome, Rootsi ja Norra) vastavaid andmeid (42). Telereklaamikulude peamised analüüsitud näitajad on 1) telereklaamikulude protsent reklaami kogukulus, 2) telereklaamikulud elaniku kohta, 3) telereklaamikulud protsentides SKTst. Järgmine tabel annab ülevaate nendest näitajatest (43).

Tabel 5

Telereklaamikulude peamised näitajad Taanis, ELis ja teistes Põhjamaades

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Kulutused telereklaamidele reklaami kogukuludest (%)

Taani

EL

Põhjamaad

27

35

24

29

35

24

29

37

26

30

37

27

28

37

27

27

37

27

27

37

26

Telereklaami kulud elaniku kohta (eurodes)

Taani

EL

Põhjamaad

39

37

32

44

40

36

48

45

41

51

49

44

46

53

45

47

60

54

44

58

49

Telereklaami kulud SKTst ( ‰)

Taani

EL

Põhjamaad

1,49

2,20

1,45

1,61

2,34

1,51

1,70

2,46

1,62

1,77

2,58

1,72

1,51

2,70

1,66

1,45

2,88

1,73

1,34

2,71

1,55

Allikas: European Audiovisual Observatory, EuroStat

| (156) | Lähtudes ülaltoodud tabelist, võib järeldada, et telereklaamide osakaal reklaami kogukuludes on Taanis (27 %) Euroopa Liidu keskmisest (37 %) madalam. Andmed näitavad siiski, et Põhja- ja Lõuna-Euroopa vahel on erinevus (44). Lõunapoolsetes liikmesriikides on telereklaami kulud oluliselt suuremad kui põhjapoolsetes liikmesriikides (45). Sama pilt on ka telereklaamikulude osakaalu osas SKTst (46). Samuti on suured erinevused liikmesriikide telereklaamikuludes elaniku kohta (47). Võrreldes neid tähtsamaid andmeid teiste Põhjamaadega, tuleb välja, et Taani kulud sarnanevad teiste Põhjamaade kuludega. |
| --- | --- |

(156)

Lähtudes ülaltoodud tabelist, võib järeldada, et telereklaamide osakaal reklaami kogukuludes on Taanis (27 %) Euroopa Liidu keskmisest (37 %) madalam. Andmed näitavad siiski, et Põhja- ja Lõuna-Euroopa vahel on erinevus (44). Lõunapoolsetes liikmesriikides on telereklaami kulud oluliselt suuremad kui põhjapoolsetes liikmesriikides (45). Sama pilt on ka telereklaamikulude osakaalu osas SKTst (46). Samuti on suured erinevused liikmesriikide telereklaamikuludes elaniku kohta (47). Võrreldes neid tähtsamaid andmeid teiste Põhjamaadega, tuleb välja, et Taani kulud sarnanevad teiste Põhjamaade kuludega.

| (157) | Võttes arvesse eelnevat, järeldab komisjon, et ei leidu selgeid ja ühemõttelisi tõendeid selle kohta, et TV2 hinnakäitumine oleks mõjutanud süstemaatiliselt ja pidevalt Taani telereklaamiturgu. |
| --- | --- |

(157)

Võttes arvesse eelnevat, järeldab komisjon, et ei leidu selgeid ja ühemõttelisi tõendeid selle kohta, et TV2 hinnakäitumine oleks mõjutanud süstemaatiliselt ja pidevalt Taani telereklaamiturgu.

| (158) | Kaebuse esitaja esitas samuti andmed ja võrdlused piiriüleste kontaktihindade kohta (väljendatud CPMs (48)) ühe meedialiigi osas ja kõigi meedialiikide kohta ühes konkreetses riigis. Nendes võrreldakse kulusid ühele reklaamile 1 000 elanikuni jõudmiseks trükimeedias ja televisioonis Taanis, Norras ja Rootsis (49). |
| --- | --- |

(158)

Kaebuse esitaja esitas samuti andmed ja võrdlused piiriüleste kontaktihindade kohta (väljendatud CPMs (48)) ühe meedialiigi osas ja kõigi meedialiikide kohta ühes konkreetses riigis. Nendes võrreldakse kulusid ühele reklaamile 1 000 elanikuni jõudmiseks trükimeedias ja televisioonis Taanis, Norras ja Rootsis (49).

| (159) | Need andmed näitavad, et telereklaamid on Taanis odavamad kui Rootsis ja Norras (50), kuid trükimeedia hinnad on Taanis madalamad (51). |
| --- | --- |

(159)

Need andmed näitavad, et telereklaamid on Taanis odavamad kui Rootsis ja Norras (50), kuid trükimeedia hinnad on Taanis madalamad (51).

| (160) | Komisjon ei saa siiski tõestada, kui usaldusväärsed need esitatud andmed on, ja avalikke andmeid ei ole. Arvesse võttes seda, et tegemist on piiratud andmetega, mis ei arvesta kultuurierinevusi, ei saa komisjon teha erinevate Skandinaavia maade meedia kontaktihinna kohta mingit konkreetset järeldust. |
| --- | --- |

(160)

Komisjon ei saa siiski tõestada, kui usaldusväärsed need esitatud andmed on, ja avalikke andmeid ei ole. Arvesse võttes seda, et tegemist on piiratud andmetega, mis ei arvesta kultuurierinevusi, ei saa komisjon teha erinevate Skandinaavia maade meedia kontaktihinna kohta mingit konkreetset järeldust.

| (161) | Seetõttu järeldab komisjon, et TV2l on uuritaval perioodil olnud kõige kõrgemad reklaamihinnad Taani turul, sest TV2 võis määrata oma hinna konkurentide omast 15–40 % kõrgema sõltuvalt sihtgrupi suurusest. Taani hinnad on võrreldes Rootsi ja Norraga umbes 20 % madalamad. |
| --- | --- |

(161)

Seetõttu järeldab komisjon, et TV2l on uuritaval perioodil olnud kõige kõrgemad reklaamihinnad Taani turul, sest TV2 võis määrata oma hinna konkurentide omast 15–40 % kõrgema sõltuvalt sihtgrupi suurusest. Taani hinnad on võrreldes Rootsi ja Norraga umbes 20 % madalamad.

| (162) | Ülaltoodud analüüse arvesse võttes järeldab komisjon, et riigiabi seisukohast ei ole praegu mingeid selgeid tõendeid selle kohta, et TV2 ei oleks proovinud suurendada oma reklaamitulusid ja et see käitumine oleks viinud riikliku rahastamisvajaduse kasvuni. Komisjon leiab, võttes arvesse kõiki asjaolusid, et TV2 reklaamitulude vähenemine ei ületa juba kindlaksmääratud ülemäärast hüvitamist. |
| --- | --- |

(162)

Ülaltoodud analüüse arvesse võttes järeldab komisjon, et riigiabi seisukohast ei ole praegu mingeid selgeid tõendeid selle kohta, et TV2 ei oleks proovinud suurendada oma reklaamitulusid ja et see käitumine oleks viinud riikliku rahastamisvajaduse kasvuni. Komisjon leiab, võttes arvesse kõiki asjaolusid, et TV2 reklaamitulude vähenemine ei ületa juba kindlaksmääratud ülemäärast hüvitamist.

VI.   JÄRELDUS

| (163) | Ülaltoodud põhjustele toetudes järeldab komisjon, et toetusega, mis on käesoleva uurimise objektiks, on TV2 saanud ülemäärast hüvitust 628,2 miljonit Taani krooni (84,3 miljonit eurot), ja see ei ole vastavuses ühisturuga EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel ning tuleb tagasi nõuda. Isiku osas, kellelt see summa tagasi nõutakse, märgib komisjon, et TV2 muutis detsembris 2003 oma juriidilist staatust, kui moodustati aktsiaselts TV2/DANMARK A/S (edaspidi “TV2 A/S”), ja see summa kanti täies ulatuses üle aktsiaseltsile TV2 A/S. Järelikult kuulub ülemäärane hüvitis täies mahus aktsiaseltsile TV2 A/S ning see tuleb aktsiaseltsilt tagasi nõuda. Ülemäärase hüvitise summa on arvutatud iga aasta kohta aasta lõpus (31. detsembril) valitsenud olukorra alusel. See kuupäev on aluseks ka intresside arvestamisel, |
| --- | --- |

(163)

Ülaltoodud põhjustele toetudes järeldab komisjon, et toetusega, mis on käesoleva uurimise objektiks, on TV2 saanud ülemäärast hüvitust 628,2 miljonit Taani krooni (84,3 miljonit eurot), ja see ei ole vastavuses ühisturuga EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel ning tuleb tagasi nõuda. Isiku osas, kellelt see summa tagasi nõutakse, märgib komisjon, et TV2 muutis detsembris 2003 oma juriidilist staatust, kui moodustati aktsiaselts TV2/DANMARK A/S (edaspidi “TV2 A/S”), ja see summa kanti täies ulatuses üle aktsiaseltsile TV2 A/S. Järelikult kuulub ülemäärane hüvitis täies mahus aktsiaseltsile TV2 A/S ning see tuleb aktsiaseltsilt tagasi nõuda. Ülemäärase hüvitise summa on arvutatud iga aasta kohta aasta lõpus (31. detsembril) valitsenud olukorra alusel. See kuupäev on aluseks ka intresside arvestamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

TV2/DANMARKile 1995–2002 litsentsitasudena ja teiste käesolevas otsuses kirjeldatud meetmetena eraldatud toetus vastab ühisturule EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel, välja arvatud 628,2 miljonit Taani krooni.

Artikkel 2

1.   Taani võtab kõik vajalikud meetmed, et nimetatud summa, 628,2 miljonit Taani krooni, nõuda tagasi aktsiaseltsilt TV2 A/S.

2.   Tagasinõudmine toimub viivitamatult siseriikliku õiguse menetluste kohaselt, eeldusel et need võimaldavad käesoleva otsuse viivitamatut ja tõhusat rakendamist.

3.   Tagasinõutavalt summalt makstakse intressi kogu selle perioodi eest, alates kuupäevast, kui eraldati esimene osa toetussummast, kuni tagasimaksmiseni. Liitintressi arvutatakse esimesest aastast, mil ülemäärane hüvitamine toimus. Järgmistel aastatel arvutatakse intressi kõigilt ülemääraselt hüvitatud summadelt.

4.   Lõike 3 alusel tagasinõutavad intressid arvutatakse vastavalt menetlusele, mis on sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklites 9 ja 11 (52).

Artikkel 3

Taani Kuningriik teatab komisjonile hiljemalt kahe kuu jooksul pärast käesolevast otsusest teatamist selle täitmiseks kavandatud ja juba võetud meetmetest. Andmed esitatakse käesoleva otsuse lisa 1 ankeedi vormis.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 19. mai 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  ELT C 59, 14.3.2003, lk 2.

1

(2)  EÜT C 320, 15.11.2001, lk 5.

2

(3)  Vt joonealune märkus 1.

3

(4)  4. juuni 1986. aasta seadusega nr 335, mis jõustus 1. juulil 1986.

4

(5)  24. juuni 1994. aasta seadus nr 335, muudetud 5. juuli 1996. aasta seadusega nr 666, 29. jaanuari 1997. aasta seadusega nr 75, 19. veebruari 1998. aasta seadusega nr 138, 6. aprilli 1999. aasta seadusega nr 208, 20. juuni 2000. aasta seadusega nr 551, 22. märtsi 2001. aasta seadusega nr 203, 15. juuli 2001. aasta seadusega nr 701 ja 17. detsembri 2002. aasta seadusega nr 1052.

5

(6)  Ringhäälinguseaduse paragrahv 18, lõige 1.

6

(7)  Ringhäälinguseaduse paragrahv 6a, lõige 2.

7

(8)  18. detsembri 2000. aasta korraldus nr 1346.

8

(9)  9. detsembri 1998. aasta korraldus nr 874 satelliidi või kaablivõrgu kaudu edastatavate raadio- ja teleteenuste kohta ja 18. detsembri 2000. aasta korraldus nr 1349 kohalike raadio- ja teleteenuste kohta.

9

(10)  Ringhäälinguseaduse paragrahv 6e ja paragrahvi 6e lõige 5.

10

(11)  21. augusti 2001. aasta korraldus nr 740, millega rakendatakse direktiivi 2000/52/EÜ ning mis käsitleb DRi ja TV2 eraldi raamatupidamist avaliku teenuse osutamise ja muu tegevuse jaoks (EÜT L 193, 29.7.2000, lk 75).

11

(12)  Ringhäälinguseaduse paragrahvid 61–63.

12

(13)  Raadiokommunikatsiooni ja raadiosageduste eraldamise seaduse paragrahv 38 ja raadiosageduse seaduse paragrahv 48.

13

(14)  Meediakokkulepe 1997–2000.

14

(15)  Võeti kasutusele 27. detsembri 1996. aasta seadusega nr 1208 ja inkorporeeriti ringhäälinguseaduse 1997. aasta versiooni paragrahvi 60a. See tühistati 8. mai 2002. aasta seadusega nr 259 alates 1. jaanuarist 2002.

15

(16)  Reklaami tellijad saavad osta Taani telejaamades reklaamiaega kahel viisil – kogureitingupunktide alusel, mis on seotud kõigi üle 12- aasta vanuste vaatajate koguarvuga, või sihtreitingupunktide alusel, mis on seotud kitsama sihtgrupiga. TV2 on ainus telekanal Taanis, kes müüb reklaamiaega ka sihtreitingupunktide alusel.

16

(17)  31. märtsi 2001. aasta otsus kohtuasjas C-379/98, PreussenElektra AG v. Schleswag AG (EKL 2001 I, lk 2099, eriti punkt 61).

17

v.

(18)  16. mai 2000. aasta kohtuasi C-83/98, Prantsuse Vabariik v. Ladbroke Racing Ltd ja Euroopa Ühenduste Komisjon, EKL 2000 I, lk 3271, punkt 50.

18

v.

(19)  Vt komisjoni teatise (riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes) punkti 17 ja komisjoni 22. mai 2002. aasta otsust 631/2001, mis käsitleb BBC litsentsitasu.

19

(20)  Op. cit., eelkõige punkt 58.

20

Op. cit

(21)  Komisjoni teatise (riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes) punkt 10 (EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3).

21

(22)  Komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta tagatisena antava riigiabi suhtes) punkt 2.1.2 (EÜT C 71, 11.3.2000, lk 7).

22

(23)  Vt riigiabimenetlust nr NN 70/98, riigiabi avalik-õiguslikele telekanalitele (Kinderkanal ja Phoenix) (EÜT C 238, 21.8.1999, lk 3).

23

(24)  23. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg, v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ja Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht (EKL 2003-I, lk 7747).

24

v

(25)  13. juuli 1988. aasta otsus kohtuasjas 102/87, Prantsuse Vabariik v. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1988, lk 4067) ja presidendi 17. märtsi 1989. aasta korraldus kohtuasjas 303/88, Itaalia Vabariik v. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1989, lk 801).

25

v.

v.

(26)  Esimese astme kohtu 8. oktoobri 2002. aasta otsus ühendatud kohtuasjades T-185/00, T-216/00, T-299/00 ja T 300/00, Métropole Télévision SA (M6) (T-185/00), Antena 3 de Televisión, SA (T-216/00), Gestevisión Telecinco, SA (T-299/00) ja SIC – Sociedade Independente de Comunicação, SA (T-300/00) v. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 2002-II, lk 3805).

26

v.

(27)  17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas 730/79, Philip Morris Holland BV v. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1980, lk 2671, punkt 11); 21. märtsi 1991. aasta otsus kohtuasjas C-303/88, Itaalia Vabariik v. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1991 I, lk 1433, punkt 17); 19. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-156/98, Saksamaa Liitvabariik v. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 2000 I, lk 6857, punkt 33).

27

v.

v.

v.

(28)  Op. cit. Altmark, punktid 101–109.

28

Op. cit.

(29)  27. märtsi 1974. aasta otsus kohtuasjas 127/73, Belgische Radio en Televisie v. SV SABAM ja NV Fonior (EKL 1974, lk 313).

29

v.

(30)  Komisjoni 26. juuni 1997. aasta otsuse 97/606/EÜ (vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 90 lõikele 3 telereklaamide edastamise ainuõiguse kohta Flandrias) punkt 14 (EÜT L 244, 6.9.1997, lk 18).

30

(31)  Komisjoni 26. juuli 2000. aasta direktiiv 2000/52/EÜ, millega muudetakse direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta (EÜT L 193, 29.7.2000, lk 75).

31

(32)  Ringhäälinguteatise punkt 53.

32

(33)  Nt on mastilaenutuse kasumimarginaal 100 %, kaubanduses on see olnud 53,5–100 %, programmimüügi puhul 85,7–92,3 %, teiste sissetulekuallikate marginaal on 62–75 %.

33

(34)  TV2le digitaliseerimiseks üle kantud kapitalisüsti on 1997. aastal näidatud sissetulekuna. Investeeringute tegemisel on vastavaid mahaarvestusi arvestatud kuludena. Et mitte võtta samu kulusid arvesse kaks korda, on tehtud investeeringutele vastav amortisatsioon lahutatud avaliku teenuse kogukuludest.

34

Allikas: TV2 kasumi aastaaruanne.

(35)  TV2 makstud sagedusmaksu ja TvDanmarki makstud võrgumaksu erinevus.

35

(36)  Komisjoni 15. oktoobri 2003. aasta otsus, mis käsitleb Itaalia meetmeid RAI SpA kasuks, ELT L 119, 13.4.2004, lk 1.

36

(37)  3. oktoobri 1991. aasta otsus kohtuasjas C-261/89, Itaalia Vabariik v. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1991-I, lk 4437); 14. septembri 1994. aasta otsus ühendatud kohtuasjades C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Hispaania Kuningriik v. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1994-I, lk 4103).

37

v.

v.

(38)  Erinevad reitingupunktid, reklaamikampaaniad jne.

38

(39)  Gallup-Meter-süsteem registreerib, mitu kogureitingupunkti iga jaam tegelikult saavutab. Telekanal kohandab seda arvu, et näidata saavutatud sihtreitingupunkte.

39

(40)  CPP (Cost Per Point) on reitingupunkti hind, mis väljendab reklaami maksumust reitingupunkti kohta (kogureitingupunktide või sihtreitingupunktide kohta).

40

Cost Per Point

(41)  Riigiabi C 60/99 (ex NN 167/95) Prantsusmaa, riigiabi telejaamadele France 2 ja France 3, 10. detsember 2003.

41

ex

(42)  Nii Taani ametiasutused kui kaebuse esitaja on seisukohal, et Taani hindu saab kõige paremini võrrelda teiste Põhjamaade hindadega, sest turutingimused (suurus, vaatajate käitumine) on samasugused.

42

(43)  2002. aasta andmed ei olnud veel kättesaadavad.

43

(44)  Peamine põhjus on see, et Põhjamaades kulutavad inimesed televiisori vaatamiseks vähem aega. Taanis oli 2002. aastal keskmine vaadatavus päevas 156 minutit elaniku kohta, ELis oli see 192 minutit.

44

(45)  2001. aastal oli Euroopa Ühenduses suurim vaadatavus lõunapoolsetes liikmesriikides – Portugalis (60 %), Itaalias (54 %) ja Kreekas (49 %). Kuid Hollandis (23 %), Soomes (24 %), Austrias (26 %) ja Iirimaal (26 %) oli see väiksem kui Taanis. Rootsi ja Taani olid võrdsed.

45

(46)  Telereklaamikulude osa SKTst oli suur sellistes lõunapoolsetes maades nagu Portugal (6,66 ‰), Kreeka (4,04 ‰), Itaalia (3,22 ‰) ja Hispaania (3,21 ‰).

46

(47)  Telereklaamikulud elaniku kohta olid 2001. aastal väiksemad Soomes (42 eurot) ja Rootsis (43 eurot) ning umbes samal tasemel Hollandiga (45 eurot). Need olid suuremad Suurbritannias (90 eurot), Portugalis (80 eurot) ja Belgias (73 eurot).

47

(48)  CPM (Cost Per Millum – hind 1 000 vaataja kohta) tähistab kas kulusid 1 000 saatekorra kohta ühele sihtgrupile või kulusid 1 000 vaatajani jõudmiseks sihtgrupis.

48

Cost Per Millum

(49)  Telekontaktihinnad Norras ja Taanis on välja arvutatud kohalikult SBS-jaamalt saadud andmete alusel.

49

(50)  CPM televisioonis on Taanis 13, Rootsis 14 ja Norras 18.

50

(51)  CPM trükimeedias on Taanis 21, Rootsis 17 ja Norras 12.

51

(52)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

52

---

LISA

Andmed komisjoni otsuse 2005/217/EÜ rakendamise kohta

1.   TAGASIMAKSTAVA SUMMA ARVUTAMINE

| 1.1. | Ebaseadusliku riigiabi kohta esitatakse järgmised andmed:








  Kuupäev (1) | Toetuse summa (2) | Vääring | Toetuse saaja nimi ja aadress |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Ebaseadusliku riigiabi kohta esitatakse järgmised andmed:

Kuupäev (1)

Toetuse summa (2)

Vääring

Toetuse saaja nimi ja aadress

Märkused:

| 1.2. | Selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse intressid tagasimakstavalt toetuselt. |
| --- | --- |

1.2.

Selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse intressid tagasimakstavalt toetuselt.

2.   KAVANDATUD JA JUBA VÕETUD MEETMED TOETUSE TAGASINÕUDMISEKS

| 2.1. | Kirjeldage üksikasjalikult, milliseid meetmeid on kavas võtta ja mida on juba võetud toetuse viivitamatuks ja tõhusaks tagasinõudmiseks. Kui asjakohane, esitage võetud abinõude või kavandatud meetme õiguslik alus. |
| --- | --- |

2.1.

Kirjeldage üksikasjalikult, milliseid meetmeid on kavas võtta ja mida on juba võetud toetuse viivitamatuks ja tõhusaks tagasinõudmiseks. Kui asjakohane, esitage võetud abinõude või kavandatud meetme õiguslik alus.

| 2.2. | Millal on toetuse tagasimaksmine lõpule viidud? |
| --- | --- |

2.2.

Millal on toetuse tagasimaksmine lõpule viidud?

3.   VAREM TAGASTATUD SUMMA

| 3.1. | Esitage andmed toetussummade kohta, mille toetuse saaja on tagasi maksnud:








  Kuupäev (3) | Tagasimakstud summa | Vääring | Toetuse saaja nimi ja aadress |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Esitage andmed toetussummade kohta, mille toetuse saaja on tagasi maksnud:

Kuupäev (3)

Tagasimakstud summa

Vääring

Toetuse saaja nimi ja aadress

| 3.2. | Lisage tõendid tabelis punkti 3.1 all tagasimakstud summade kohta. |
| --- | --- |

3.2.

Lisage tõendid tabelis punkti 3.1 all tagasimakstud summade kohta.

---

(1)  Kuupäevad, millal toetus (või toetuse osa) toetuse saajale eraldati.

(2)  Toetuse saajale eraldatud toetuse summa (koguabiekvivalendina).

(3)  Tagasimakse kuupäev

---

| 23.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/22

---

KOMISJONI OTSUS,

5. juuli 2005,

abikava kohta, mida Itaalia kavatseb rakendada bergamoti ja bergamotisaaduste kaitseks Calabrias

(teatavaks tehtud numbri C(2005)1418 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(2006/218/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

olles palunud huvitatud isikutel vastavalt ülalmainitud artiklile esitada oma märkused

ning arvestades järgmist:

I.   Menetlus

| (1) | 25. jaanuaril 2000 registreeritud kirjaga 20. jaanuarist 2000 teatas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt seaduseelnõust, millega sätestatakse eeskirjad bergamoti ja bergamotisaaduste kaitseks. |
| --- | --- |

(1)

25. jaanuaril 2000 registreeritud kirjaga 20. jaanuarist 2000 teatas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt seaduseelnõust, millega sätestatakse eeskirjad bergamoti ja bergamotisaaduste kaitseks.

| (2) | Kirjaga 14. märtsist 2000 palusid komisjoni teenistused Itaalia ametiasutustelt täiendavat teavet ülalnimetatud seaduseelnõuga määratletava abi kohta. |
| --- | --- |

(2)

Kirjaga 14. märtsist 2000 palusid komisjoni teenistused Itaalia ametiasutustelt täiendavat teavet ülalnimetatud seaduseelnõuga määratletava abi kohta.

| (3) | 28. märtsil 2000 registreeritud kirjaga 15. märtsist 2000 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile väljavõtte väljaandest Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana, millest ilmnes, et ülalnimetatud seaduseelnõu oli avaldatud 25. veebruari 2000. aasta seadusena nr 39 (edaspidi “seadus nr 39”), ning Itaalia ametiasutuste teate, mille kohaselt kavandatava abi andmine eeldab komisjoni heakskiitu. |
| --- | --- |

(3)

28. märtsil 2000 registreeritud kirjaga 15. märtsist 2000 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile väljavõtte väljaandest Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana, millest ilmnes, et ülalnimetatud seaduseelnõu oli avaldatud 25. veebruari 2000. aasta seadusena nr 39 (edaspidi “seadus nr 39”), ning Itaalia ametiasutuste teate, mille kohaselt kavandatava abi andmine eeldab komisjoni heakskiitu.

| (4) | 9. juunil 2000 registreeritud kirjaga 5. juunist 2000 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste poolt 14. märtsi 2000 kirjaga palutud täiendava teabe. |
| --- | --- |

(4)

9. juunil 2000 registreeritud kirjaga 5. juunist 2000 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste poolt 14. märtsi 2000 kirjaga palutud täiendava teabe.

| (5) | Pärast selle teabe läbivaatamist palus komisjon 28. juuni 2000 kirjaga Itaalia ametiasutustelt veel täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(5)

Pärast selle teabe läbivaatamist palus komisjon 28. juuni 2000 kirjaga Itaalia ametiasutustelt veel täiendavat teavet.

| (6) | 25. juulil 2000 registreeritud kirjaga 17. juulist 2000 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste vastuse ülalnimetatud 28. juuni 2000 kirjale. |
| --- | --- |

(6)

25. juulil 2000 registreeritud kirjaga 17. juulist 2000 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste vastuse ülalnimetatud 28. juuni 2000 kirjale.

| (7) | Kirjaga 6. oktoobrist 2000 teatas komisjon Itaaliale oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlus seadusega nr 39 sätestatud abi kohta (vastava otsuse võttis komisjon vastu oma 20. septembri 2000 koosolekul). |
| --- | --- |

(7)

Kirjaga 6. oktoobrist 2000 teatas komisjon Itaaliale oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlus seadusega nr 39 sätestatud abi kohta (vastava otsuse võttis komisjon vastu oma 20. septembri 2000 koosolekul).

| (8) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas
   (1). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada selle abi kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas
   (1). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada selle abi kohta oma märkused.

| (9) | Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi abi kohta. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi abi kohta.

II.   Kirjeldus

| (10) | Seaduse nr 39 artiklis 4 on sätestatud abi andmine sõltuvalt kultiveeritava pindala suurusest ja tegelikult turustatava bergamoti kogusest põllumajandusettevõtetele, üksik- ja ühinenud põllumeestele ning teistele isikutele, kes bergamotti kasvatavad. Abi andmise tingimused ja menetlused tuleb kindlaks määrata põllumajandus- ja metsanduspoliitika ministri määrusega pärast konsulteerimist Calabria maakonnaga, Bergamoti Konsortsiumiga, suuremate ametiliitudega, Reggio Calabria tsitruseõlide ja -saaduste katsejaamaga ja Acireale’i tsitrustaimede katseinstituudiga. Nimetatud abi rahastamiseks ettenähtud eelarve ulatub 2 miljardi Itaalia liirini (1 032 914 eurot). |
| --- | --- |

(10)

Seaduse nr 39 artiklis 4 on sätestatud abi andmine sõltuvalt kultiveeritava pindala suurusest ja tegelikult turustatava bergamoti kogusest põllumajandusettevõtetele, üksik- ja ühinenud põllumeestele ning teistele isikutele, kes bergamotti kasvatavad. Abi andmise tingimused ja menetlused tuleb kindlaks määrata põllumajandus- ja metsanduspoliitika ministri määrusega pärast konsulteerimist Calabria maakonnaga, Bergamoti Konsortsiumiga, suuremate ametiliitudega, Reggio Calabria tsitruseõlide ja -saaduste katsejaamaga ja Acireale’i tsitrustaimede katseinstituudiga. Nimetatud abi rahastamiseks ettenähtud eelarve ulatub 2 miljardi Itaalia liirini (1 032 914 eurot).

| (11) | Seaduse nr 39 artikli 6 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud anda abi järgmiste kavade elluviimiseks:






  a) | bergamotikasvatuse laiendamine teiste tsitruseliikide asemel; |
| --- | --- | --- |

(11)

Seaduse nr 39 artikli 6 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud anda abi järgmiste kavade elluviimiseks:

a)

bergamotikasvatuse laiendamine teiste tsitruseliikide asemel;

| b) | hõrendamine ja pookimine koos hõrendamisega või ilma selleta; |
| --- | --- |

b)

hõrendamine ja pookimine koos hõrendamisega või ilma selleta;

| c) | puukoolide väljaarendamine ja majandite mehhaniseerimine; |
| --- | --- |

c)

puukoolide väljaarendamine ja majandite mehhaniseerimine;

| d) | põllumajandushoonete ehitus; |
| --- | --- |

d)

põllumajandushoonete ehitus;

| e) | väikese või keskmise ulatusega infrastruktuuritööde teostamine tootmiskulude vähendamiseks ja bergamotikasvatuse uuesti alustamise soodustamiseks; |
| --- | --- |

e)

väikese või keskmise ulatusega infrastruktuuritööde teostamine tootmiskulude vähendamiseks ja bergamotikasvatuse uuesti alustamise soodustamiseks;

| f) | töötlus- ja turustusseadmete ehitus; |
| --- | --- |

f)

töötlus- ja turustusseadmete ehitus;

| g) | uuringute ja teadusprojektide elluviimine ning tehnilise abi korraldamine; |
| --- | --- |

g)

uuringute ja teadusprojektide elluviimine ning tehnilise abi korraldamine;

| h) | müügiedendustegevuse elluviimine. |
| --- | --- |

h)

müügiedendustegevuse elluviimine.

| (12) | Kõnealuseid kavasid võivad esitada Bergamoti Konsortsium, kommuunid, mis asuvad bergamoti kasvualana määratletud katastrisse kantud piirkondades, ning nende piirkondade üksik- ja ühinenud põllumehed. |
| --- | --- |

(12)

Kõnealuseid kavasid võivad esitada Bergamoti Konsortsium, kommuunid, mis asuvad bergamoti kasvualana määratletud katastrisse kantud piirkondades, ning nende piirkondade üksik- ja ühinenud põllumehed.

| (13) | Abi antakse kapitalitoetusena ning see võib ulatuda kuni 75 %ni abikõlblikest kuludest, kusjuures abisummade kogumaht 2000. aastaks on 6 miljardit Itaalia liiri (3 098 742 eurot) ning igaks aastaks ajavahemikul 2001–2004 3 miljardit Itaalia liiri (1 549 371 eurot). |
| --- | --- |

(13)

Abi antakse kapitalitoetusena ning see võib ulatuda kuni 75 %ni abikõlblikest kuludest, kusjuures abisummade kogumaht 2000. aastaks on 6 miljardit Itaalia liiri (3 098 742 eurot) ning igaks aastaks ajavahemikul 2001–2004 3 miljardit Itaalia liiri (1 549 371 eurot).

| (14) | Seaduse nr 39 artikli 6 lõikes 3 on samuti sätestatud abi andmine nende kavade elluviimiseks, mis on suunatud elektrifitseerimisele ja kohalike ning külavaheteede parandamisele ja mille on esitanud kommuunid, kelle territooriumil paiknevad teed, mida bergamotikasvatusmajandid kasutavad ühenduse pidamiseks, et muuta majandid kättesaadavaks ja edendada bergamotikasvatuse mehhaniseerimist. |
| --- | --- |

(14)

Seaduse nr 39 artikli 6 lõikes 3 on samuti sätestatud abi andmine nende kavade elluviimiseks, mis on suunatud elektrifitseerimisele ja kohalike ning külavaheteede parandamisele ja mille on esitanud kommuunid, kelle territooriumil paiknevad teed, mida bergamotikasvatusmajandid kasutavad ühenduse pidamiseks, et muuta majandid kättesaadavaks ja edendada bergamotikasvatuse mehhaniseerimist.

| (15) | Nimetatud abi rahastamiseks ettenähtud eelarve on 2000. aastal 4 miljardit Itaalia liiri (2 065 828 eurot) ja igal aastal ajavahemikul 2001–2004 2 miljardit Itaalia liiri (1 032 914 eurot). |
| --- | --- |

(15)

Nimetatud abi rahastamiseks ettenähtud eelarve on 2000. aastal 4 miljardit Itaalia liiri (2 065 828 eurot) ja igal aastal ajavahemikul 2001–2004 2 miljardit Itaalia liiri (1 032 914 eurot).

III.   Asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamine

| (16) | Komisjon algatas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse, sest tal tekkisid kahtlused abi ühisturuga kokkusobivuse suhtes. Need kahtlused on seotud alljärgnevate punktidega. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon algatas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse, sest tal tekkisid kahtlused abi ühisturuga kokkusobivuse suhtes. Need kahtlused on seotud alljärgnevate punktidega.

| (17) | Üldiselt on Itaalia ametiasutused neile esitatud konkreetsetele küsimustele vastamise asemel üksnes teatanud, et abi on võimalik anda üksnes sellistele tegevustele, mis on ette nähtud piirkondliku tegevuskavaga, nagu seda käsitletakse nõukogu 21. juuni 1999 määruses (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (2), mille kinnitavad ühenduse asutused. Kuid sel ajal, kui ametiasutused selle teabe edastasid, oli kõnealuse tegevuskava läbivaatamine alles käimas ning ei olnud võimalik ette näha, milline on nimetatud kava lõplik kinnitatud sisu. |
| --- | --- |

(17)

Üldiselt on Itaalia ametiasutused neile esitatud konkreetsetele küsimustele vastamise asemel üksnes teatanud, et abi on võimalik anda üksnes sellistele tegevustele, mis on ette nähtud piirkondliku tegevuskavaga, nagu seda käsitletakse nõukogu 21. juuni 1999 määruses (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (2), mille kinnitavad ühenduse asutused. Kuid sel ajal, kui ametiasutused selle teabe edastasid, oli kõnealuse tegevuskava läbivaatamine alles käimas ning ei olnud võimalik ette näha, milline on nimetatud kava lõplik kinnitatud sisu.

| (18) | Artikli 4 suhtes:






  a) | abi, mida antakse sõltuvalt turustatava bergamoti kogustest, on käsitatav tegutsemistoetusena, mis on ühisturuga kokkusobimatu, nagu seda muu seas mainitakse ka ühenduse suunistes riigiabi kohta põllumajandussektoris (3), seejuures ei ole Itaalia ametiasutused kordagi selgesõnaliselt väljendanud valmisolekut sellest abist loobumiseks, vaatamata komisjoni sellekohasele soovile 14. märtsi 2000. aasta kirjas (vt vastust punktis 17); |
| --- | --- | --- |

(18)

Artikli 4 suhtes:

a)

abi, mida antakse sõltuvalt turustatava bergamoti kogustest, on käsitatav tegutsemistoetusena, mis on ühisturuga kokkusobimatu, nagu seda muu seas mainitakse ka ühenduse suunistes riigiabi kohta põllumajandussektoris (3), seejuures ei ole Itaalia ametiasutused kordagi selgesõnaliselt väljendanud valmisolekut sellest abist loobumiseks, vaatamata komisjoni sellekohasele soovile 14. märtsi 2000. aasta kirjas (vt vastust punktis 17);

| b) | abi, mida antakse sõltuvalt kultiveeritavast pindalast, kirjeldati põllumajanduskeskkonna aspektist, kuid Itaalia ametiasutused ei esitanud mingit teavet, mis võimaldaks veenduda, et järgitakse nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta) (4) artikleid 22, 23 ja 24, komisjoni 23. juuni 1999 määruse (EÜ) nr 1750/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad määruse (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks) kohaldamiseks) (5) artikleid 12 kuni 20 ning suuniste punkti 5.3. |
| --- | --- |

b)

abi, mida antakse sõltuvalt kultiveeritavast pindalast, kirjeldati põllumajanduskeskkonna aspektist, kuid Itaalia ametiasutused ei esitanud mingit teavet, mis võimaldaks veenduda, et järgitakse nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta) (4) artikleid 22, 23 ja 24, komisjoni 23. juuni 1999 määruse (EÜ) nr 1750/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad määruse (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks) kohaldamiseks) (5) artikleid 12 kuni 20 ning suuniste punkti 5.3.

| (19) | Artikli 6 lõigete 1 ja 2 suhtes:






  a) | kuivõrd abikõlblike kulude olemust ei ole täpsustatud, võib osa abist osutuda tegutsemistoetusteks; |
| --- | --- | --- |

(19)

Artikli 6 lõigete 1 ja 2 suhtes:

a)

kuivõrd abikõlblike kulude olemust ei ole täpsustatud, võib osa abist osutuda tegutsemistoetusteks;

| b) | ettenähtud 75 % määr on bergamoti tootmist hõlmavate meetmete korral liialt kõrge, lisaks sellele ei ole näidatud, et on tagatud suuniste punkti 4.1 sätete järgimine majandite ja ettevõtete elujõulisuse ning müügivõimaluste olemasolu suhtes; |
| --- | --- |

b)

ettenähtud 75 % määr on bergamoti tootmist hõlmavate meetmete korral liialt kõrge, lisaks sellele ei ole näidatud, et on tagatud suuniste punkti 4.1 sätete järgimine majandite ja ettevõtete elujõulisuse ning müügivõimaluste olemasolu suhtes;

| c) | mainitud infrastruktuurid ei ole piisavalt määratletud – mõningad neist puudutavad üksnes üksikmajandeid ning neile võib laieneda suuniste punktis 4.1 sätestatu, mille kohaselt abimäär on alla 75 %; |
| --- | --- |

c)

mainitud infrastruktuurid ei ole piisavalt määratletud – mõningad neist puudutavad üksnes üksikmajandeid ning neile võib laieneda suuniste punktis 4.1 sätestatu, mille kohaselt abimäär on alla 75 %;

| d) | bergamoti töötlemise ja saadud õli (I lisa alla mittekuuluv toode) turustamise puhul ei ole näidatud, et järgitakse abimäära ja teisi nõudeid, mis on sätestatud suunistes regionaalabi andmise kohta (6) ja ühenduse suunistes väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi kohta (7); |
| --- | --- |

d)

bergamoti töötlemise ja saadud õli (I lisa alla mittekuuluv toode) turustamise puhul ei ole näidatud, et järgitakse abimäära ja teisi nõudeid, mis on sätestatud suunistes regionaalabi andmise kohta (6) ja ühenduse suunistes väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi kohta (7);

| e) | uuringute ja tehnilise abitegevuse osas ei ole näidatud, et järgitakse nõudeid, mis on sätestatud suuniste punktides 13 ja 14 ning ühenduse raamprogrammis riigiabi andmise kohta uurimis- ja arendustegevusele (8), mida muudeti komisjoni 1998. aasta teatisega (9) (kui mõned neis õigusaktides nimetatud tingimustest ei ole täidetud, võib 75 % määr osutuda liiga kõrgeks); |
| --- | --- |

e)

uuringute ja tehnilise abitegevuse osas ei ole näidatud, et järgitakse nõudeid, mis on sätestatud suuniste punktides 13 ja 14 ning ühenduse raamprogrammis riigiabi andmise kohta uurimis- ja arendustegevusele (8), mida muudeti komisjoni 1998. aasta teatisega (9) (kui mõned neis õigusaktides nimetatud tingimustest ei ole täidetud, võib 75 % määr osutuda liiga kõrgeks);

| f) | bergamotiõli (I lisa alla mittekuuluv toode) müügi edendamise puhul ei ole näidatud, et järgitakse asjaomaseid nõudeid, mis on sätestatud suunistes regionaalabi andmise kohta. |
| --- | --- |

f)

bergamotiõli (I lisa alla mittekuuluv toode) müügi edendamise puhul ei ole näidatud, et järgitakse asjaomaseid nõudeid, mis on sätestatud suunistes regionaalabi andmise kohta.

| (20) | Artikli 6 lõike 3 suhtes ei ole esitatud ühtegi täpsustust kavandatud abi määra ning abi andmise tingimuste kohta, vaatamata komisjoni 14. märtsi 2000. aasta kirjale Itaalia ametiasutustelt palutud asjakohaste andmete esitamise kohta. |
| --- | --- |

(20)

Artikli 6 lõike 3 suhtes ei ole esitatud ühtegi täpsustust kavandatud abi määra ning abi andmise tingimuste kohta, vaatamata komisjoni 14. märtsi 2000. aasta kirjale Itaalia ametiasutustelt palutud asjakohaste andmete esitamise kohta.

IV.   Itaalia ametiasutuste märkused

| (21) | 27. oktoobril 2000 registreeritud kirjas 26. oktoobrist 2000 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste kirja, milles teatatakse, et vastuseks 6. oktoobri 2000. aasta kirjale, milles teatatakse asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisest, on Itaalia ametiasutused peatanud seaduses nr 39 sätestatud rahaliste vahendite andmise mehhanismi rakendamise. |
| --- | --- |

(21)

27. oktoobril 2000 registreeritud kirjas 26. oktoobrist 2000 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste kirja, milles teatatakse, et vastuseks 6. oktoobri 2000. aasta kirjale, milles teatatakse asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisest, on Itaalia ametiasutused peatanud seaduses nr 39 sätestatud rahaliste vahendite andmise mehhanismi rakendamise.

| (22) | 30. novembril 2000 registreeritud kirjas 29. novembrist 2000 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste kirja, mis sisaldas ametiasutuste vastust komisjoni tehtud märkustele pärast menetluse algatamist. |
| --- | --- |

(22)

30. novembril 2000 registreeritud kirjas 29. novembrist 2000 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste kirja, mis sisaldas ametiasutuste vastust komisjoni tehtud märkustele pärast menetluse algatamist.

| (23) | 19. veebruaril 2001 registreeritud kirjas 14. veebruarist 2001 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste kirja, milles täiendatakse punktis 22 nimetatud vastust. |
| --- | --- |

(23)

19. veebruaril 2001 registreeritud kirjas 14. veebruarist 2001 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste kirja, milles täiendatakse punktis 22 nimetatud vastust.

| (24) | 24. septembril 2001 registreeritud kirjas 21. septembrist 2001 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste vastuse veel ühe täienduse. |
| --- | --- |

(24)

24. septembril 2001 registreeritud kirjas 21. septembrist 2001 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste vastuse veel ühe täienduse.

| (25) | 25. aprillil 2002 registreeritud kirjas 23. aprillist 2002 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile määruse eelnõu teksti, milles määratakse kindlaks seaduse nr 39 rakendamise kord ning mille juures oli osaliselt arvesse võetud punktides 22 kuni 24 nimetatud Itaalia ametiasutuste kirjades antud vastuseid. |
| --- | --- |

(25)

25. aprillil 2002 registreeritud kirjas 23. aprillist 2002 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile määruse eelnõu teksti, milles määratakse kindlaks seaduse nr 39 rakendamise kord ning mille juures oli osaliselt arvesse võetud punktides 22 kuni 24 nimetatud Itaalia ametiasutuste kirjades antud vastuseid.

| (26) | 7. novembril 2003 registreeritud kirjas 5. novembrist 2003 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste kirja, milles ametiasutused teatasid selgesõnaliselt, et võttes arvesse ajavahemikku, mis oli nende viimase kirja saatmisest möödunud, oli neil alus eeldada, et tegemist on “vaikiva nõusoleku” põhimõtte rakendamisega ning et neil on õigus kohaldada eeskirju, mida on komisjoni märkuste kohaselt muudetud. |
| --- | --- |

(26)

7. novembril 2003 registreeritud kirjas 5. novembrist 2003 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste kirja, milles ametiasutused teatasid selgesõnaliselt, et võttes arvesse ajavahemikku, mis oli nende viimase kirja saatmisest möödunud, oli neil alus eeldada, et tegemist on “vaikiva nõusoleku” põhimõtte rakendamisega ning et neil on õigus kohaldada eeskirju, mida on komisjoni märkuste kohaselt muudetud.

| (27) | Oma kirjas 26. novembrist 2003 teatasid komisjoni teenistused Itaalia ametiasutustele, et selline lähenemine on lubatav üksnes nende abitaotluste puhul, mis on seotud teatatud abimeetmetega, ja mitte nende abitaotluste puhul, mis on seotud meetmetega, mille kohta on algatatud asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus, kuid et soovi korral on ametiasutustel võimalik taotleda, et komisjon võtaks kahe kuu jooksul vastu otsuse nõukogu 22. märtsi 1999 määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 (hilisem artikkel 88) kohaldamiseks) (10) artikli 7 lõike 7 kohaselt. Komisjoni teenistused täpsustasid samuti, et pärast sellise taotluse saamist võtab komisjon otsuse vastu ettenähtud tähtaja jooksul vastavalt ülalmainitud õigussätetele. |
| --- | --- |

(27)

Oma kirjas 26. novembrist 2003 teatasid komisjoni teenistused Itaalia ametiasutustele, et selline lähenemine on lubatav üksnes nende abitaotluste puhul, mis on seotud teatatud abimeetmetega, ja mitte nende abitaotluste puhul, mis on seotud meetmetega, mille kohta on algatatud asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus, kuid et soovi korral on ametiasutustel võimalik taotleda, et komisjon võtaks kahe kuu jooksul vastu otsuse nõukogu 22. märtsi 1999 määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 (hilisem artikkel 88) kohaldamiseks) (10) artikli 7 lõike 7 kohaselt. Komisjoni teenistused täpsustasid samuti, et pärast sellise taotluse saamist võtab komisjon otsuse vastu ettenähtud tähtaja jooksul vastavalt ülalmainitud õigussätetele.

| (28) | 11. mail 2005 registreeritud kirjas 6. maist 2005 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste kirja, milles ametiasutused, tuginedes ülalmainitud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 7 lõikele 7, taotlevad, et komisjon võtaks lõpliku otsuse vastu kahe kuu jooksul. Komisjon teeb seega otsuse vastavalt nimetatud õigusaktides sätestatule talle kättesaadava teabe alusel. |
| --- | --- |

(28)

11. mail 2005 registreeritud kirjas 6. maist 2005 edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste kirja, milles ametiasutused, tuginedes ülalmainitud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 7 lõikele 7, taotlevad, et komisjon võtaks lõpliku otsuse vastu kahe kuu jooksul. Komisjon teeb seega otsuse vastavalt nimetatud õigusaktides sätestatule talle kättesaadava teabe alusel.

| (29) | Määruse eelnõu artiklis 2 kirjeldatakse põllumajandusmajanditele antavat abi. Abimäärad ja abi andmise tingimused on järgmised:








  Kulud | Vähemsoodsad piirkonnad (11) | Muud piirkonnad (12) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Kinnisvara ehitus, omandamine* ja tänapäevastamine |

(29)

Määruse eelnõu artiklis 2 kirjeldatakse põllumajandusmajanditele antavat abi. Abimäärad ja abi andmise tingimused on järgmised:

Kulud

Vähemsoodsad piirkonnad (11)

Muud piirkonnad (12)

Märkused

—

Kinnisvara ehitus, omandamine* ja tänapäevastamine

50 %

40 %

| * | Arvestus põhineb kinnisvara väärtusel, v.a tegevuse alustamise kulud |
| --- | --- |

*

Arvestus põhineb kinnisvara väärtusel, v.a tegevuse alustamise kulud

| — | Seadmed ja varustus, sh tarkvara |
| --- | --- |

—

Seadmed ja varustus, sh tarkvara

50 %

40 %

kasutatud varustuse hankimiseks, vt (14)

| — | Üldkulud (arhitektide, inseneride ja konsultantide tasu, teostatavusuuringud, patentide ja litsentside omandamine) |
| --- | --- |

—

Üldkulud (arhitektide, inseneride ja konsultantide tasu, teostatavusuuringud, patentide ja litsentside omandamine)

50 %

40 %

12 % projekti kogumaksumusest

| — | Investeeringud traditsiooniliste maastike säilitamiseks (13) |
| --- | --- |

—

Investeeringud traditsiooniliste maastike säilitamiseks (13)

kuni 75 %

kuni 60 %

kui tootmismaht ei suurene

50 % + 100 % lisakuludest

40 % + 100 % lisakuludest

kui tootmismaht suureneb (15)

| (30) | Abi võivad saada ainult sellised üksik- ja ühinenud majandid:






  — | mille rentaablus on kindel, st puhastulu ühe tööühiku kohta on vähemalt 60 % ISTATi poolt kindlaks määratud võrdlustulust vastavalt Calabria maakonna tegevuskavale, |
| --- | --- | --- |

(30)

Abi võivad saada ainult sellised üksik- ja ühinenud majandid:

—

mille rentaablus on kindel, st puhastulu ühe tööühiku kohta on vähemalt 60 % ISTATi poolt kindlaks määratud võrdlustulust vastavalt Calabria maakonna tegevuskavale,

| — | mis vastavad ühenduse miinimumnõuetele keskkonnakaitse, hügieeni ja loomade heaolu alal, |
| --- | --- |

—

mis vastavad ühenduse miinimumnõuetele keskkonnakaitse, hügieeni ja loomade heaolu alal,

| — | mille omanikel on vajalikud teadmised ja kutseoskused, |
| --- | --- |

—

mille omanikel on vajalikud teadmised ja kutseoskused,

| — | mis kohustuvad investeeringuid kasutama määruse eelnõus sätestatud eesmärkidel kümne aasta jooksul kinnisvara puhul ja viie aasta jooksul vallasvara puhul. |
| --- | --- |

—

mis kohustuvad investeeringuid kasutama määruse eelnõus sätestatud eesmärkidel kümne aasta jooksul kinnisvara puhul ja viie aasta jooksul vallasvara puhul.

| (31) | Abikõlblikud ei ole investeeringud, mis on suunatud selliste toodete tootmismahu suurendamisele, mille jaoks turul ei ole müügivõimalusi või mille puhul rikutakse ühisturu korraldamise käigus rakendatud võimalikke tootmispiiranguid või ühenduse abi andmisele seatud piiranguid. |
| --- | --- |

(31)

Abikõlblikud ei ole investeeringud, mis on suunatud selliste toodete tootmismahu suurendamisele, mille jaoks turul ei ole müügivõimalusi või mille puhul rikutakse ühisturu korraldamise käigus rakendatud võimalikke tootmispiiranguid või ühenduse abi andmisele seatud piiranguid.

| (32) | Määruse eelnõu artikliga 3 on sätestatud abi andmine investeeringutele töötlemis- ja turustamissektoris. Abimäärad ja abi andmise tingimused on järgmised:






  Abikõlblikud kulud | Maksimaalne abimäär |
| --- | --- | --- |
| — | Kinnisvara ehitus, omandamine (16) või tänapäevastamine |

(32)

Määruse eelnõu artikliga 3 on sätestatud abi andmine investeeringutele töötlemis- ja turustamissektoris. Abimäärad ja abi andmise tingimused on järgmised:

Abikõlblikud kulud

Maksimaalne abimäär

—

Kinnisvara ehitus, omandamine (16) või tänapäevastamine

50 %

| — | Seadmed ja varustus, sh tarkvara (17) |
| --- | --- |

—

Seadmed ja varustus, sh tarkvara (17)

50 %

| — | Üldkulud (arhitektide, inseneride ja konsultantide tasu, teostatavusuuringud, patentide ja litsentside omandamine) |
| --- | --- |

—

Üldkulud (arhitektide, inseneride ja konsultantide tasu, teostatavusuuringud, patentide ja litsentside omandamine)

50 %

| (33) | Abi võivad saada ainult sellised töötlus- ja turustusettevõtted:






  — | mille rentaablus on kindel, st investeeringutasuvus (tootmistulude ja investeeritud kapitali suhe) on võrdne iga konkreetse tegevusharu investeeringutasuvusega (uute ettevõtete puhul peab rentaablus olema kindel hetkel, kui tegevus hakkab toimuma tavatingimustes vastavalt Calabria maakonna tegevuskavale), |
| --- | --- | --- |

(33)

Abi võivad saada ainult sellised töötlus- ja turustusettevõtted:

—

mille rentaablus on kindel, st investeeringutasuvus (tootmistulude ja investeeritud kapitali suhe) on võrdne iga konkreetse tegevusharu investeeringutasuvusega (uute ettevõtete puhul peab rentaablus olema kindel hetkel, kui tegevus hakkab toimuma tavatingimustes vastavalt Calabria maakonna tegevuskavale),

| — | mis vastavad ühenduse miinimumnõuetele keskkonnakaitse, hügieeni ja loomade heaolu alal, |
| --- | --- |

—

mis vastavad ühenduse miinimumnõuetele keskkonnakaitse, hügieeni ja loomade heaolu alal,

| — | mis on kaitstud toormetootjate majanduslanguste eest vähemalt kolmeaastase kestusega tarnelepingute abil alates investeeringute lõppemisest, |
| --- | --- |

—

mis on kaitstud toormetootjate majanduslanguste eest vähemalt kolmeaastase kestusega tarnelepingute abil alates investeeringute lõppemisest,

| — | mis kohustuvad investeeringuid kasutama ettenähtud eesmärkidel kümne aasta jooksul kinnisvarainvesteeringute puhul ja viie aasta jooksul muude investeeringute puhul. |
| --- | --- |

—

mis kohustuvad investeeringuid kasutama ettenähtud eesmärkidel kümne aasta jooksul kinnisvarainvesteeringute puhul ja viie aasta jooksul muude investeeringute puhul.

| (34) | Kui abisaajad on ise ka tootjad, peab 60 % nende toorainest pärinema väljastpoolt nende oma majandit. |
| --- | --- |

(34)

Kui abisaajad on ise ka tootjad, peab 60 % nende toorainest pärinema väljastpoolt nende oma majandit.

| (35) | Abi ei anta investeeringutele:






  — | mis on suunatud selliste toodete tootmismahu suurendamisele, mille jaoks turul ei ole müügivõimalusi või mille puhul rikutakse ühisturu korraldamise käigus rakendatud võimalikke tootmispiiranguid või ühenduse abi andmisele seatud piiranguid, |
| --- | --- | --- |

(35)

Abi ei anta investeeringutele:

—

mis on suunatud selliste toodete tootmismahu suurendamisele, mille jaoks turul ei ole müügivõimalusi või mille puhul rikutakse ühisturu korraldamise käigus rakendatud võimalikke tootmispiiranguid või ühenduse abi andmisele seatud piiranguid,

| — | mis puudutavad jaekaubandust. |
| --- | --- |

—

mis puudutavad jaekaubandust.

| (36) | Määruse eelnõu artiklis 4 on sätestatud sätted mahepõllundusmeetodite juurutamiseks ja säilitamiseks kooskõlas komisjoni kinnitatud Calabria maakonna tegevuskavas (18) kehtestatud tingimustega. Kava kohaselt antakse abi järgmistel tingimustel:






  — | maakonna omavalitsusega sõlmitakse leping, milles sätestatakse kogu igal aastal haritava maa mahepõllundusmeetodid, ühtlasi peetakse nõukogu määrustega (EÜ) nr 2092/91 (19) ja (EÜ) nr 1804/1999 (20) ettenähtud põllumajandusettevõtete registreid, |
| --- | --- | --- |

(36)

Määruse eelnõu artiklis 4 on sätestatud sätted mahepõllundusmeetodite juurutamiseks ja säilitamiseks kooskõlas komisjoni kinnitatud Calabria maakonna tegevuskavas (18) kehtestatud tingimustega. Kava kohaselt antakse abi järgmistel tingimustel:

—

maakonna omavalitsusega sõlmitakse leping, milles sätestatakse kogu igal aastal haritava maa mahepõllundusmeetodid, ühtlasi peetakse nõukogu määrustega (EÜ) nr 2092/91 (19) ja (EÜ) nr 1804/1999 (20) ettenähtud põllumajandusettevõtete registreid,

| — | abisaaja kohustub rakendama häid põllumajandustavasid haritava maa ja kultuuride suhtes, mida ei hõlma ülalnimetatud leping. |
| --- | --- |

—

abisaaja kohustub rakendama häid põllumajandustavasid haritava maa ja kultuuride suhtes, mida ei hõlma ülalnimetatud leping.

| (37) | Nimetatud meetme raames antavate rahaliste toetuste allikaks on Calabria maakonna tegevuskava raames eraldatavad vahendid. |
| --- | --- |

(37)

Nimetatud meetme raames antavate rahaliste toetuste allikaks on Calabria maakonna tegevuskava raames eraldatavad vahendid.

| (38) | Määruse eelnõu artiklis 5 sätestatakse abi andmine uutele bergamotitootjate konsortsiumidele ja ühistutele, kes soovivad tegutseda nõukogu määrustes (EMÜ) nr 2081/92 (21) ja (EMÜ) nr 2092/91 nimetatud kvaliteetsete toodete tootmise alal kooskõlas ühenduse suunistega riigiabi andmise kohta põllumajandussektoris. Ka nimetatud konsortsiumid ja ühistud võivad saada abi kaitstud päritolunimetusega toodete ja mahepõllundustoodete kvaliteedi- ja sertifitseerimissüsteemide rajamiseks. |
| --- | --- |

(38)

Määruse eelnõu artiklis 5 sätestatakse abi andmine uutele bergamotitootjate konsortsiumidele ja ühistutele, kes soovivad tegutseda nõukogu määrustes (EMÜ) nr 2081/92 (21) ja (EMÜ) nr 2092/91 nimetatud kvaliteetsete toodete tootmise alal kooskõlas ühenduse suunistega riigiabi andmise kohta põllumajandussektoris. Ka nimetatud konsortsiumid ja ühistud võivad saada abi kaitstud päritolunimetusega toodete ja mahepõllundustoodete kvaliteedi- ja sertifitseerimissüsteemide rajamiseks.

| (39) | Abi andmise tingimused punktis 38 nimetatud tegevuse alustamiseks ja laiendamiseks on järgmised:






  Tegevuse alustamine või laiendamine (22) Abikõlblikud kulud | Maksimaalne abimäär |
| --- | --- | --- |
| — | Ruumide üürimine (23) |

(39)

Abi andmise tingimused punktis 38 nimetatud tegevuse alustamiseks ja laiendamiseks on järgmised:

Tegevuse alustamine või laiendamine (22) Abikõlblikud kulud

Maksimaalne abimäär

—

Ruumide üürimine (23)

| — | Kontoritarvete (sh informaatikaseadmete) ostmine |
| --- | --- |

—

Kontoritarvete (sh informaatikaseadmete) ostmine

| — | Personalikulud |
| --- | --- |

—

Personalikulud

| — | Tegevuskulud |
| --- | --- |

—

Tegevuskulud

| — | Halduskulud |
| --- | --- |

—

Halduskulud

Abi antakse maksimaalselt viie aasta jooksul, esimese aasta jooksul ei või abi suurus ületada 100 % kantud kuludest, igal järgmisel aastal vähendatakse abi suurust 20 % võrra.

| (40) | Abi andmise tingimused punktis 38 nimetatud kaitstud päritolunimetusega toodete ja mahepõllundustoodete kvaliteedi- ja sertifitseerimissüsteemide rajamiseks on järgmised:






  Abikõlblikud kulud | Maksimaalne abimäär |
| --- | --- | --- |
| ISO ja HACCP standardid: Kulud, mis on seotud kvaliteedi tagamise normatiivide ja keskkonnaseire standardite rakendamisega, nende standardite rakendamisega tegeleva personali koolitus | 100 % tõendatud kuludest (ühele abisaajale antava abi kogusumma kolme aasta jooksul ei või ületada 100 000 eurot) (24) |
| Kvaliteedisüsteemide kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemide rajamine (määrused (EMÜ) nr 2081/92 ja (EMÜ) 2092/91) | 100 % tõendatud kuludest esimesel aastal, seejärel vähendamine ligikaudu 16,7 % ulatuses igal järgneval aastal kuni abi lõppemiseni (pärast kuuendat aastat) |
| Tunnustatud sertifitseerimisettevõtetele makstava tasu katmine kvaliteedi tagamise süsteemide ja muude analoogiliste süsteemide esialgseks sertifitseerimiseks | 100 % tõendatud kuludest esimesel aastal, seejärel vähendamine ligikaudu 16,7 % ulatuses igal järgneval aastal kuni abi lõppemiseni (pärast kuuendat aastat) |
| Mahepõllundusmeetodite kontroll ja sertifitseerimine | 100 % tõendatud kuludest |

(40)

Abi andmise tingimused punktis 38 nimetatud kaitstud päritolunimetusega toodete ja mahepõllundustoodete kvaliteedi- ja sertifitseerimissüsteemide rajamiseks on järgmised:

Abikõlblikud kulud

Maksimaalne abimäär

ISO ja HACCP standardid: Kulud, mis on seotud kvaliteedi tagamise normatiivide ja keskkonnaseire standardite rakendamisega, nende standardite rakendamisega tegeleva personali koolitus

100 % tõendatud kuludest (ühele abisaajale antava abi kogusumma kolme aasta jooksul ei või ületada 100 000 eurot) (24)

Kvaliteedisüsteemide kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemide rajamine (määrused (EMÜ) nr 2081/92 ja (EMÜ) 2092/91)

100 % tõendatud kuludest esimesel aastal, seejärel vähendamine ligikaudu 16,7 % ulatuses igal järgneval aastal kuni abi lõppemiseni (pärast kuuendat aastat)

Tunnustatud sertifitseerimisettevõtetele makstava tasu katmine kvaliteedi tagamise süsteemide ja muude analoogiliste süsteemide esialgseks sertifitseerimiseks

100 % tõendatud kuludest esimesel aastal, seejärel vähendamine ligikaudu 16,7 % ulatuses igal järgneval aastal kuni abi lõppemiseni (pärast kuuendat aastat)

Mahepõllundusmeetodite kontroll ja sertifitseerimine

100 % tõendatud kuludest

| (41) | Määruse eelnõu artiklis 6 on sätestatud abi andmine kohalike teede ja külavaheteede parandamiseks (et võimaldada masinate juurdepääsu majanditele) ning bergamotikasvatuspiirkondade elektrifitseerimine. |
| --- | --- |

(41)

Määruse eelnõu artiklis 6 on sätestatud abi andmine kohalike teede ja külavaheteede parandamiseks (et võimaldada masinate juurdepääsu majanditele) ning bergamotikasvatuspiirkondade elektrifitseerimine.

| (42) | Punktis 41 nimetatud abi andmise tingimused on järgmised:






  Investeeringute ja abisaajate liigid | Maksimaalne abimäär |
| --- | --- | --- |
| Riiklike organisatsioonide investeeringud infrastruktuuri – maapiirkondade teedevõrk ja elektrifitseerimine | 100 % |
| Investeeringud maapiirkondi ühendavatesse teedesse (25) erakapitali osalusega | 75 % |

(42)

Punktis 41 nimetatud abi andmise tingimused on järgmised:

Investeeringute ja abisaajate liigid

Maksimaalne abimäär

Riiklike organisatsioonide investeeringud infrastruktuuri – maapiirkondade teedevõrk ja elektrifitseerimine

100 %

Investeeringud maapiirkondi ühendavatesse teedesse (25) erakapitali osalusega

75 %

| (43) | Määruse eelnõu artiklis 7 on sätestatud uutele põllumajandustootjaid esindavatele konsortsiumidele ja/või üksustele uuringute jaoks abi andmine. |
| --- | --- |

(43)

Määruse eelnõu artiklis 7 on sätestatud uutele põllumajandustootjaid esindavatele konsortsiumidele ja/või üksustele uuringute jaoks abi andmine.

| (44) | Punktis 43 nimetatud abi andmise tingimused on järgmised:
  Bergamoti kui tsitrusvilja puhul






  Uuringud ja arendus | Maksimaalne abimäär |
| --- | --- | --- |
| — | Personalikulud (uurijad, ainult uuringutel rakendatav tehniline ja abipersonal), |

(44)

Punktis 43 nimetatud abi andmise tingimused on järgmised:

Bergamoti kui tsitrusvilja puhul

Uuringud ja arendus

Maksimaalne abimäär

—

Personalikulud (uurijad, ainult uuringutel rakendatav tehniline ja abipersonal),

| — | uuringuteks kasutatavate seadmete, töövahendite, maatükkide ja ruumide maksumus (välja arvatud kommertsalustel toimuva loovutamise korral), |
| --- | --- |

—

uuringuteks kasutatavate seadmete, töövahendite, maatükkide ja ruumide maksumus (välja arvatud kommertsalustel toimuva loovutamise korral),

| — | üksnes uuringuteks, k.a tellitud uuringud, ostetud oskusteave, patendid, litsentsitasud jne, kasutatavate konsultatsiooniteenuste ja muude analoogiliste teenuste kulud, |
| --- | --- |

—

üksnes uuringuteks, k.a tellitud uuringud, ostetud oskusteave, patendid, litsentsitasud jne, kasutatavate konsultatsiooniteenuste ja muude analoogiliste teenuste kulud,

| — | täiendavad üldkulud, mis on otseselt seotud uurimistegevusega, |
| --- | --- |

—

täiendavad üldkulud, mis on otseselt seotud uurimistegevusega,

| — | muud tegevuskulud (näiteks materjalide, varustuse ja teiste samalaadsete toodete maksumus), mis on uurimistegevusega otseselt seotud. |
| --- | --- |

—

muud tegevuskulud (näiteks materjalide, varustuse ja teiste samalaadsete toodete maksumus), mis on uurimistegevusega otseselt seotud.

100 % abikõlblikest kuludest kooskõlas komisjoni teatisega 98/C 48/2 (26)

Bergamotiõli puhul

| Uuringud ja arendus (EÜT C 45, 17.10.1996) | Maksimaalne abimäär ja abikõlblikud kulud (27) |
| --- | --- |
| — | Tööstusuuringud ja tööstusuuringutele eelnevad tehnilise teostatavuse uuringud |

Uuringud ja arendus (EÜT C 45, 17.10.1996)

Maksimaalne abimäär ja abikõlblikud kulud (27)

—

Tööstusuuringud ja tööstusuuringutele eelnevad tehnilise teostatavuse uuringud

kuni 50 % abikõlblikest kuludest

| — | Konkurentsieelne tegevus |
| --- | --- |

—

Konkurentsieelne tegevus

kuni 25 % abikõlblikest kuludest

| (45) | Määruse eelnõu artiklis 8 on sätestatud abi andmine bergamoti ja bergamotisaaduste müügiedendustegevuse elluviimiseks (28). Abisaajateks on tunnustatud tootjaühistud ning kaitstud päritolunimetusega toodete tootjaid esindavad konsortsiumid ja/või üksused. Nimetatud abi andmise tingimused on järgmised:
  Reklaamikampaaniad





  Tootjaühistud ja tootjaid esindavad üksused peavad tagama kõikidele tootjatele reklaamiüritustele juurdepääsu samadel tingimustel. |
| --- | --- |
| — | Reklaami all mõistetakse mis tahes tegevust, mis julgustab majandusettevõtjaid või tarbijaid ostma teatavat toodet, mis tahes otseselt tarbijale samal eesmärgil jagatavat teabematerjali ning tarbijate jaoks müügipunktides korraldatavaid reklaamiüritusi. Reklaamiks ei loeta edendamistegevust ühenduse suuniste, mida kohaldatakse riigiabi andmisel EÜ asutamislepingu I lisas nimetatud toodete ja mõnede I lisas nimetamata toodete tutvustamiseks, punkti 8 tähenduses (29). |

(45)

Määruse eelnõu artiklis 8 on sätestatud abi andmine bergamoti ja bergamotisaaduste müügiedendustegevuse elluviimiseks (28). Abisaajateks on tunnustatud tootjaühistud ning kaitstud päritolunimetusega toodete tootjaid esindavad konsortsiumid ja/või üksused. Nimetatud abi andmise tingimused on järgmised:

Reklaamikampaaniad

Tootjaühistud ja tootjaid esindavad üksused peavad tagama kõikidele tootjatele reklaamiüritustele juurdepääsu samadel tingimustel.

—

Reklaami all mõistetakse mis tahes tegevust, mis julgustab majandusettevõtjaid või tarbijaid ostma teatavat toodet, mis tahes otseselt tarbijale samal eesmärgil jagatavat teabematerjali ning tarbijate jaoks müügipunktides korraldatavaid reklaamiüritusi. Reklaamiks ei loeta edendamistegevust ühenduse suuniste, mida kohaldatakse riigiabi andmisel EÜ asutamislepingu I lisas nimetatud toodete ja mõnede I lisas nimetamata toodete tutvustamiseks, punkti 8 tähenduses (29).

| — | Euroopa Komisjonile tuleb teatada reklaamiüritustest, mis keskenduvad ühisele teemale ja millega seotud toetuste aastaeelarve ületab 5 miljonit eurot ning mis on seotud uute kvaliteedikontrolli süsteemidega või uute kaubamärkidega või mille korral viidatakse toodete siseriiklikule või piirkondlikule päritolule. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjonile tuleb teatada reklaamiüritustest, mis keskenduvad ühisele teemale ja millega seotud toetuste aastaeelarve ületab 5 miljonit eurot ning mis on seotud uute kvaliteedikontrolli süsteemidega või uute kaubamärkidega või mille korral viidatakse toodete siseriiklikule või piirkondlikule päritolule.

| — | Järgida tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000 direktiivi nr 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (30) artikli 2 sätteid. |
| --- | --- |

—

Järgida tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000 direktiivi nr 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (30) artikli 2 sätteid.

| — | Vastavalt eespool mainitud suuniste punktile 25 tuleb järgida vaadeldavate toodete suhtes kohaldatavaid ühenduse õigusaktide sätteid. |
| --- | --- |

—

Vastavalt eespool mainitud suuniste punktile 25 tuleb järgida vaadeldavate toodete suhtes kohaldatavaid ühenduse õigusaktide sätteid.

| — | Kvaliteedimärki kandvate toodete puhul tuleb järgida järgmisi tingimusi: kaubamärgile juurdepääsu tagamine kõikidele ühenduse tootjatele ilma toote päritoluga seotud geograafilise piiranguta ja ilma märgis sisalduva geograafilise viiteta; teises liikmesriigis tunnustatud asutuse poolt teostatud kontrolli tunnustamine samaväärsena; päritoluteabe teisejärguline iseloom reklaamsõnumis (see põhimõte kehtib ka toodete puhul, mis ei kuulu kaubamärgi alla). |
| --- | --- |

—

Kvaliteedimärki kandvate toodete puhul tuleb järgida järgmisi tingimusi: kaubamärgile juurdepääsu tagamine kõikidele ühenduse tootjatele ilma toote päritoluga seotud geograafilise piiranguta ja ilma märgis sisalduva geograafilise viiteta; teises liikmesriigis tunnustatud asutuse poolt teostatud kontrolli tunnustamine samaväärsena; päritoluteabe teisejärguline iseloom reklaamsõnumis (see põhimõte kehtib ka toodete puhul, mis ei kuulu kaubamärgi alla).

| Abi liik | Maksimaalne abimäär |
| --- | --- |
| Reklaam kvaliteettoodetele kooskõlas asutamislepingu artikli 28 sätetega.
  Reklaam kaitstud päritolunimetusega toodetele määruse (EMÜ) nr 2081/92 tähenduses.
  Reklaam mahepõllundustoodetele määruse (EMÜ) nr 2092/91 tähenduses. | kuni 50 % abikõlblikest kuludest koos võimalusega suurendada abimäära kuni 75 % ni VKEde puhul (31) eesmärgi 1 piirkondades |

Abi liik

Maksimaalne abimäär

Reklaam kvaliteettoodetele kooskõlas asutamislepingu artikli 28 sätetega.

Reklaam kaitstud päritolunimetusega toodetele määruse (EMÜ) nr 2081/92 tähenduses.

Reklaam mahepõllundustoodetele määruse (EMÜ) nr 2092/91 tähenduses.

kuni 50 % abikõlblikest kuludest koos võimalusega suurendada abimäära kuni 75 % ni VKEde puhul (31) eesmärgi 1 piirkondades

| — | ei saa abi anda üksikettevõtetele, |
| --- | --- |

—

ei saa abi anda üksikettevõtetele,

| — | valitakse reklaamikampaaniaid korraldavad ettevõtted välja direktiivis 92/50/EMÜ sätestatud menetluse alusel või kui nimetatud direktiivi ei kohaldata, siis läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse abil, |
| --- | --- |

—

valitakse reklaamikampaaniaid korraldavad ettevõtted välja direktiivis 92/50/EMÜ sätestatud menetluse alusel või kui nimetatud direktiivi ei kohaldata, siis läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse abil,

| — | kampaaniad peavad igal juhul vastama vähemalt ühele eelnevalt määratletud positiivsele kriteeriumile, milleks võivad olla mahepõllundustooted, kvaliteettooted või kaitstud päritolunimetusega tooted. |
| --- | --- |

—

kampaaniad peavad igal juhul vastama vähemalt ühele eelnevalt määratletud positiivsele kriteeriumile, milleks võivad olla mahepõllundustooted, kvaliteettooted või kaitstud päritolunimetusega tooted.

Üldise teabe edendamine ja levitamine

| Abi liik | Maksimaalne abimäär |
| --- | --- |
| — | Konkursside, näituste ja messide korraldamine |

Abi liik

Maksimaalne abimäär

—

Konkursside, näituste ja messide korraldamine

| — | Turu-uuringud |
| --- | --- |

—

Turu-uuringud

| — | Teabe levitamine |
| --- | --- |

—

Teabe levitamine

kuni 100 000 eurot kolmeaastase ajavahemiku kestel abisaaja kohta (33) või VKEde puhul (34) 50 % ulatuses abikõlblikest kuludest, olenevalt sellest, kumb on suurem

| (46) | Määruse eelnõu artiklis 9 on sätestatud, et määratlemata kestusega abi kumuleerumisel tuleb järgida ülalpool esitatud tabelites esitatud maksimaalseid abimäärasid. |
| --- | --- |

(46)

Määruse eelnõu artiklis 9 on sätestatud, et määratlemata kestusega abi kumuleerumisel tuleb järgida ülalpool esitatud tabelites esitatud maksimaalseid abimäärasid.

| (47) | Määruse eelnõu artiklis 11 on kehtestatud ülalkirjeldatud abi rahastamiseks kasutatavate raamistike koguulatused. Need raamistikud on järgmised:






  — | 2 miljardit Itaalia liiri (1 032 914 eurot) artiklis 4 ettenähtud meetmete jaoks (kohaldatakse seaduse nr 39 artiklit 4), |
| --- | --- | --- |

(47)

Määruse eelnõu artiklis 11 on kehtestatud ülalkirjeldatud abi rahastamiseks kasutatavate raamistike koguulatused. Need raamistikud on järgmised:

—

2 miljardit Itaalia liiri (1 032 914 eurot) artiklis 4 ettenähtud meetmete jaoks (kohaldatakse seaduse nr 39 artiklit 4),

| — | 6 miljardit Itaalia liiri (3 098 742 eurot) artiklites 2, 3, 5, 7 ja 8 ettenähtud meetmete jaoks (kohaldatakse seaduse nr 39 artikli 6 lõiget 2), |
| --- | --- |

—

6 miljardit Itaalia liiri (3 098 742 eurot) artiklites 2, 3, 5, 7 ja 8 ettenähtud meetmete jaoks (kohaldatakse seaduse nr 39 artikli 6 lõiget 2),

| — | 4 miljardit Itaalia liiri (2 065 828 eurot) artiklis 6 ettenähtud meetmete jaoks (kohaldatakse seaduse nr 39 artikli 6 lõiget 3). |
| --- | --- |

—

4 miljardit Itaalia liiri (2 065 828 eurot) artiklis 6 ettenähtud meetmete jaoks (kohaldatakse seaduse nr 39 artikli 6 lõiget 3).

V.   Hindamine

| (48) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(48)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (49) | Meetmed, mis on ette nähtud eeskätt seadusega nr 39 ning seejärel Itaalia ametiasutuste poolt kirjaga 23. aprillist 2002 edastatud määruse eelnõuga, vastavad suuremas osas sellele määratlusele (erandite puhul vt järgnevat analüüsi), kuivõrd neid rahastatakse riiklikult, need soodustavad teatud kaupade tootmist (bergamoti ja bergamotisaaduste tootmist) ning võivad mõjutada kaubavahetust, kuivõrd Itaalia on Euroopa Liidu kõige suurem bergamoti- ja bergamotiõlitootja ning osa toodangust eksporditakse teistesse liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

(49)

Meetmed, mis on ette nähtud eeskätt seadusega nr 39 ning seejärel Itaalia ametiasutuste poolt kirjaga 23. aprillist 2002 edastatud määruse eelnõuga, vastavad suuremas osas sellele määratlusele (erandite puhul vt järgnevat analüüsi), kuivõrd neid rahastatakse riiklikult, need soodustavad teatud kaupade tootmist (bergamoti ja bergamotisaaduste tootmist) ning võivad mõjutada kaubavahetust, kuivõrd Itaalia on Euroopa Liidu kõige suurem bergamoti- ja bergamotiõlitootja ning osa toodangust eksporditakse teistesse liikmesriikidesse.

| (50) | Samas võib asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 kohaselt pidada teatavaid meetmeid erandina ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(50)

Samas võib asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 kohaselt pidada teatavaid meetmeid erandina ühisturuga kokkusobivaks.

| (51) | Antud juhul, võttes arvesse ülalkirjeldatud meetmete laadi, on ainukeseks erandiks, mida võib kasutada, asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erand, mille kohaselt ühisturuga võib pidada kokkusobivaks abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(51)

Antud juhul, võttes arvesse ülalkirjeldatud meetmete laadi, on ainukeseks erandiks, mida võib kasutada, asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erand, mille kohaselt ühisturuga võib pidada kokkusobivaks abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (52) | Võttes arvesse Itaalia ametiasutuste poolt edastatud määruse eelnõu sisu, vaadeldakse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandi kohaldamist järgmisi sätteid silmas pidades:






  — | määruse eelnõu artiklites 2, 4, 5, 6 ja 8 (selles osas, mis puudutab müügiedendust laias tähenduses) ettenähtud meetmete puhul ühenduse suuniseid riigiabi andmise kohta põllumajandussektoris, edaspidi “suunised” (35) (antud juhul ei ole hinnangu andmisel võimalik tugineda komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1/2004, millega kohaldatakse EÜ asutamislepingu artikleid 87 ja 88 põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (36), kuivõrd nimetatud määruse artikli 20 lõikes 3 on sätestatud, et kui abi ei vasta nendele tingimustele, hindab komisjon abimeetmeid, mille menetlemine suuniste jõustumise hetkel on pooleli, teatatud suuniste alusel ja kuivõrd antud juhul ei võimalda määruse eelnõu välistada võimalust, et lisaks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele võivad abisaajateks olla ka muud ettevõtted), |
| --- | --- | --- |

(52)

Võttes arvesse Itaalia ametiasutuste poolt edastatud määruse eelnõu sisu, vaadeldakse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandi kohaldamist järgmisi sätteid silmas pidades:

—

määruse eelnõu artiklites 2, 4, 5, 6 ja 8 (selles osas, mis puudutab müügiedendust laias tähenduses) ettenähtud meetmete puhul ühenduse suuniseid riigiabi andmise kohta põllumajandussektoris, edaspidi “suunised” (35) (antud juhul ei ole hinnangu andmisel võimalik tugineda komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1/2004, millega kohaldatakse EÜ asutamislepingu artikleid 87 ja 88 põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (36), kuivõrd nimetatud määruse artikli 20 lõikes 3 on sätestatud, et kui abi ei vasta nendele tingimustele, hindab komisjon abimeetmeid, mille menetlemine suuniste jõustumise hetkel on pooleli, teatatud suuniste alusel ja kuivõrd antud juhul ei võimalda määruse eelnõu välistada võimalust, et lisaks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele võivad abisaajateks olla ka muud ettevõtted),

| — | määruse eelnõu artiklis 3 ettenähtud meetmete puhul suuniseid regionaalabi andmise kohta (37) ja 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (38), mida artikli 9a lõike 1 (39) kohaselt kohaldatakse teatatud abimeetmete suhtes, mille menetlemine on pooleli ja mis ei hõlma uurimis- ja arendustegevust, |
| --- | --- |

—

määruse eelnõu artiklis 3 ettenähtud meetmete puhul suuniseid regionaalabi andmise kohta (37) ja 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (38), mida artikli 9a lõike 1 (39) kohaselt kohaldatakse teatatud abimeetmete suhtes, mille menetlemine on pooleli ja mis ei hõlma uurimis- ja arendustegevust,

| — | määruse eelnõu artiklis 7 ettenähtud meetmete puhul ühenduse raamprogrammi riigiabi kohta uurimis- ja arendustegevusele (40) ning komisjoni 1998. aasta teatist, millega muudetakse ühenduse raamistikku riigiabi kohta uurimis- ja arendustegevusele (41), |
| --- | --- |

—

määruse eelnõu artiklis 7 ettenähtud meetmete puhul ühenduse raamprogrammi riigiabi kohta uurimis- ja arendustegevusele (40) ning komisjoni 1998. aasta teatist, millega muudetakse ühenduse raamistikku riigiabi kohta uurimis- ja arendustegevusele (41),

| — | määruse eelnõu artiklis 8 viidatud abi puhul müügiedendusele ja reklaamile:





  — | ühenduse suuniseid, mida kohaldatakse riigiabi andmisel EÜ asutamislepingu I lisas nimetatud toodete ja mõnede I lisas nimetamata toodete tutvustamiseks (42), kui kõne all on bergamoti kui puuvilja reklaam, ja suuniseid regionaalabi andmise kohta, kui tegemist on bergamotiõlile suunatud reklaamimeetmetega, |
| --- | --- | --- |

—

—

ühenduse suuniseid, mida kohaldatakse riigiabi andmisel EÜ asutamislepingu I lisas nimetatud toodete ja mõnede I lisas nimetamata toodete tutvustamiseks (42), kui kõne all on bergamoti kui puuvilja reklaam, ja suuniseid regionaalabi andmise kohta, kui tegemist on bergamotiõlile suunatud reklaamimeetmetega,

| — | suuniseid bergamotitootjatele suunatud müügiedendustegevuse ja tehnilise abi puhul ja suuniseid regionaalabi andmise kohta ning 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, bergamotiõlitootjatele suunatud müügiedendustegevuse ja tehnilise abi alal. |
| --- | --- |

—

suuniseid bergamotitootjatele suunatud müügiedendustegevuse ja tehnilise abi puhul ja suuniseid regionaalabi andmise kohta ning 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, bergamotiõlitootjatele suunatud müügiedendustegevuse ja tehnilise abi alal.

| (53) | Nimetatud artiklis sätestatud abi kujutab endast abi põllumajandusmajandite investeeringuteks ning seega kohaldatakse nende suhtes suuniste punkti 4.1, milles nähakse ette:






  — | abimäär 40 % abikõlblikest kuludest piirkondades, mis ei kuulu vähemsoodsate piirkondade hulka, ja 50 % investeeringuteks vähemsoodsates piirkondades, kusjuures määra on võimalik suurendada 5 protsendipunkti võrra, kui tegemist on noorte talupidajate poolt tehtud investeeringutega, mis on tehtud viie aasta jooksul ettevõtluse käivitamisest (abimäär väljendab toetuse brutoekvivalenti), |
| --- | --- | --- |

(53)

Nimetatud artiklis sätestatud abi kujutab endast abi põllumajandusmajandite investeeringuteks ning seega kohaldatakse nende suhtes suuniste punkti 4.1, milles nähakse ette:

—

abimäär 40 % abikõlblikest kuludest piirkondades, mis ei kuulu vähemsoodsate piirkondade hulka, ja 50 % investeeringuteks vähemsoodsates piirkondades, kusjuures määra on võimalik suurendada 5 protsendipunkti võrra, kui tegemist on noorte talupidajate poolt tehtud investeeringutega, mis on tehtud viie aasta jooksul ettevõtluse käivitamisest (abimäär väljendab toetuse brutoekvivalenti),

| — | loetelu abikõlblikest kuludest, mis on seotud kinnisvara ostu, omandamise või täiustamisega, uute seadmete ja vahendite, sh tarkvara ostuga (kasutatud seadmete ostu võib vaadelda abikõlbliku kuluna, kui selle puhul on täidetud neli alljärgnevat tingimust: vajalik on müüja tõend, mis tõendab ostetavate seadmete täpset päritolu ja asjaolu, et need ei ole juba seotud riigi- või ühenduse abiga; seadmete ost peab kava või projekti jaoks pakkuma erilist eelist ja olema põhjendatud erandlike asjaoludega, nagu asjaolu, et vajalikul hetkel ei ole uusi seadmeid võimalik hankida; kulud ja sellest tulenevalt ka abi suurus on väiksemad kui uute seadmete ostu korral, kusjuures hinna-kasu suhe peab olema soodus ja kasutatud seadmed peavad vastama projekti konkreetsetele tehnilistele ja tehnoloogilistele tingimustele) ja üldkuludega (arhitektide, inseneride ja konsultantide tasu, teostatavusuuringud, patentide ja litsentside omandamine), mille suurus võib ulatuda 12 %ni kahest eelnevalt nimetatud kuluartiklist, |
| --- | --- |

—

loetelu abikõlblikest kuludest, mis on seotud kinnisvara ostu, omandamise või täiustamisega, uute seadmete ja vahendite, sh tarkvara ostuga (kasutatud seadmete ostu võib vaadelda abikõlbliku kuluna, kui selle puhul on täidetud neli alljärgnevat tingimust: vajalik on müüja tõend, mis tõendab ostetavate seadmete täpset päritolu ja asjaolu, et need ei ole juba seotud riigi- või ühenduse abiga; seadmete ost peab kava või projekti jaoks pakkuma erilist eelist ja olema põhjendatud erandlike asjaoludega, nagu asjaolu, et vajalikul hetkel ei ole uusi seadmeid võimalik hankida; kulud ja sellest tulenevalt ka abi suurus on väiksemad kui uute seadmete ostu korral, kusjuures hinna-kasu suhe peab olema soodus ja kasutatud seadmed peavad vastama projekti konkreetsetele tehnilistele ja tehnoloogilistele tingimustele) ja üldkuludega (arhitektide, inseneride ja konsultantide tasu, teostatavusuuringud, patentide ja litsentside omandamine), mille suurus võib ulatuda 12 %ni kahest eelnevalt nimetatud kuluartiklist,

| — | nõue, et majandid, millele abi antakse, oleksid perspektiivsed ja elujõulised ning järgiksid miinimumnõudeid keskkonnakaitse, hügieeni ja loomade heaolu alal. |
| --- | --- |

—

nõue, et majandid, millele abi antakse, oleksid perspektiivsed ja elujõulised ning järgiksid miinimumnõudeid keskkonnakaitse, hügieeni ja loomade heaolu alal.

| (54) | Neile sätetele lisandub üldisema ulatusega nõue, mille kohaselt abi andmisel tuleb jälgida, et töödele ja ettevõtete tegevusele ei või anda mingit abi, enne kui pädevale ametiasutusele ei ole esitatud nõuetekohast abitaotlust, selle põhjuseks on asjaolu, et abi, mida abisaajale antakse tagasiulatuvalt juba tehtu eest, ei saa vaadelda abina, mis sisaldab ergutavat elementi, mis on nõutav selleks, et abi võiks pidada ühisturuga kokkusobivaks (43). |
| --- | --- |

(54)

Neile sätetele lisandub üldisema ulatusega nõue, mille kohaselt abi andmisel tuleb jälgida, et töödele ja ettevõtete tegevusele ei või anda mingit abi, enne kui pädevale ametiasutusele ei ole esitatud nõuetekohast abitaotlust, selle põhjuseks on asjaolu, et abi, mida abisaajale antakse tagasiulatuvalt juba tehtu eest, ei saa vaadelda abina, mis sisaldab ergutavat elementi, mis on nõutav selleks, et abi võiks pidada ühisturuga kokkusobivaks (43).

| (55) | Eelnevate punktide 29 kuni 31 valguses märgib komisjon, et kõik punktides 53 ja 54 loetletud tingimused on täidetud, tingimusel et projektis näidatud abimäär väljendab brutotoetusekvivalenti ja et abi hõlmab alati ka tegevust ergutavat elementi ning seda abi ei anta tagasiulatuvalt tööde eest, mis on tehtud enne korrakohase abitaotluse esitamist. |
| --- | --- |

(55)

Eelnevate punktide 29 kuni 31 valguses märgib komisjon, et kõik punktides 53 ja 54 loetletud tingimused on täidetud, tingimusel et projektis näidatud abimäär väljendab brutotoetusekvivalenti ja et abi hõlmab alati ka tegevust ergutavat elementi ning seda abi ei anta tagasiulatuvalt tööde eest, mis on tehtud enne korrakohase abitaotluse esitamist.

| (56) | Sellises olukorras leiab komisjon, kes peab otsuse tegema talle kättesaadava teabe alusel, et vaadeldavad abimeetmed on ühisturuga kokkusobivad, tingimusel et need on suunatud üksnes abisaajatele, kes alustavad töid alles pärast pädevale ametiasutusele abitaotluse esitamist ja eeldusel, et määruse eelnõus esitatud abimäärad väljendavad brutotoetusekvivalenti. |
| --- | --- |

(56)

Sellises olukorras leiab komisjon, kes peab otsuse tegema talle kättesaadava teabe alusel, et vaadeldavad abimeetmed on ühisturuga kokkusobivad, tingimusel et need on suunatud üksnes abisaajatele, kes alustavad töid alles pärast pädevale ametiasutusele abitaotluse esitamist ja eeldusel, et määruse eelnõus esitatud abimäärad väljendavad brutotoetusekvivalenti.

| (57) | Asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisel seaduse nr 39 artikli 6 lõigetes 1 ja 2 sätestatud bergamoti töötlemisele ja saadud bergamotiõli turustamisele antava abi suhtes rõhutati, et ametiasutused ei ole näidanud, et arvestatakse abimäära ning muid sätteid, mis sisalduvad suunistes regionaalabi andmise kohta ning ühenduse suunistes väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi kohta. |
| --- | --- |

(57)

Asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisel seaduse nr 39 artikli 6 lõigetes 1 ja 2 sätestatud bergamoti töötlemisele ja saadud bergamotiõli turustamisele antava abi suhtes rõhutati, et ametiasutused ei ole näidanud, et arvestatakse abimäära ning muid sätteid, mis sisalduvad suunistes regionaalabi andmise kohta ning ühenduse suunistes väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi kohta.

| (58) | Samas esitatakse määruse eelnõu artiklis 3 täpsustused vaadeldavate meetmete rahastamise määra kohta. |
| --- | --- |

(58)

Samas esitatakse määruse eelnõu artiklis 3 täpsustused vaadeldavate meetmete rahastamise määra kohta.

| (59) | Nii osutub abi näidatud määr (50 %) sobilikuks, kuivõrd see vastab toetusekvivalendist sõltumata määrale, mille komisjon on Itaalia regionaalabi kaardistamise vaatlemisel (44) Calabria puhul heaks kiitnud ning kirjeldatud abikõlblike kulude laadist nähtub, et tegemist on abiga esialgsele investeeringule ülalnimetatud suuniste punkti 4.4 tähenduses. |
| --- | --- |

(59)

Nii osutub abi näidatud määr (50 %) sobilikuks, kuivõrd see vastab toetusekvivalendist sõltumata määrale, mille komisjon on Itaalia regionaalabi kaardistamise vaatlemisel (44) Calabria puhul heaks kiitnud ning kirjeldatud abikõlblike kulude laadist nähtub, et tegemist on abiga esialgsele investeeringule ülalnimetatud suuniste punkti 4.4 tähenduses.

| (60) | Samalaadsed märkused kehtivad ka juhul, kui abi vaadelda lähtuvalt määrusest (EÜ) nr 70/2001. Kuid sõltumata sellest, millist ühenduse õigusakti kohaldatakse, ei saa komisjon kindlaks määrata, kas abitaotlus eelnes investeerimisprojekti käivitamisele. |
| --- | --- |

(60)

Samalaadsed märkused kehtivad ka juhul, kui abi vaadelda lähtuvalt määrusest (EÜ) nr 70/2001. Kuid sõltumata sellest, millist ühenduse õigusakti kohaldatakse, ei saa komisjon kindlaks määrata, kas abitaotlus eelnes investeerimisprojekti käivitamisele.

| (61) | Sellises olukorras ei saa komisjon loobuda juba varem esitatud kahtlustest vaadeldud töötlemisele ja turustamisele antava abi kokkusobivuse kohta ühisturuga, välja arvatud üksnes sellise abi korral, mida antakse ainult neile abisaajatele, kes on abitaotluse esitanud enne investeeringute tegemist. |
| --- | --- |

(61)

Sellises olukorras ei saa komisjon loobuda juba varem esitatud kahtlustest vaadeldud töötlemisele ja turustamisele antava abi kokkusobivuse kohta ühisturuga, välja arvatud üksnes sellise abi korral, mida antakse ainult neile abisaajatele, kes on abitaotluse esitanud enne investeeringute tegemist.

| (62) | Komisjon leiab punktis 36 esitatud teabe alusel, et vaadeldavate rahaliste toimingute puhul on tegemist liikmesriigi rahalise osalusega maapiirkondade arengu kaasrahastamisel määruse (EÜ) nr 1257/1999 (45) artikli 51 tähenduses ning et selle rahastamise puhul ei ole sellesama artikli kohaselt tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon leiab punktis 36 esitatud teabe alusel, et vaadeldavate rahaliste toimingute puhul on tegemist liikmesriigi rahalise osalusega maapiirkondade arengu kaasrahastamisel määruse (EÜ) nr 1257/1999 (45) artikli 51 tähenduses ning et selle rahastamise puhul ei ole sellesama artikli kohaselt tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (63) | Abi osas tegevuse alustamiseks, mille andmise tingimusi kirjeldatakse punktis 39, leiab komisjon, et määruse eelnõu tekst hõlmab selgesõnalist nõuet suuniste sätete arvestamiseks (vt punkti 38). Samas tuleks selgitada, et antava abi puhul tuleb eeskätt järgida nõudeid, mis on esitatud suuniste punktis 10.3, kus määratletakse eeskirjad, mida peavad täitma põllumajandustootjate ühendused, et olla abikõlblikud. Teiselt poolt tuleb märkida, et projekti tabelis B.I esitatud väärtusi, mille puhul on mainitud iga-aastast vähenemist 20 % ulatuses, tuleb arvestada suuniste punkti 10.5 kohaselt, st rakendades 20 protsendipunkti suurust vähendamist aastas ja mitte vähendades eelmisel aastal rakendatud protsendimäära 20 % võrra. |
| --- | --- |

(63)

Abi osas tegevuse alustamiseks, mille andmise tingimusi kirjeldatakse punktis 39, leiab komisjon, et määruse eelnõu tekst hõlmab selgesõnalist nõuet suuniste sätete arvestamiseks (vt punkti 38). Samas tuleks selgitada, et antava abi puhul tuleb eeskätt järgida nõudeid, mis on esitatud suuniste punktis 10.3, kus määratletakse eeskirjad, mida peavad täitma põllumajandustootjate ühendused, et olla abikõlblikud. Teiselt poolt tuleb märkida, et projekti tabelis B.I esitatud väärtusi, mille puhul on mainitud iga-aastast vähenemist 20 % ulatuses, tuleb arvestada suuniste punkti 10.5 kohaselt, st rakendades 20 protsendipunkti suurust vähendamist aastas ja mitte vähendades eelmisel aastal rakendatud protsendimäära 20 % võrra.

| (64) | Abi osas kvaliteedisüsteemide loomiseks ja kaitstud päritolunimetusega toodete ning mahepõllundustoodete sertifitseerimiseks, mille andmise tingimusi kirjeldatakse punktis 40, leiab komisjon, et suuniste asjaomaseid sätteid (antud juhul punkti 13 sätteid) järgitakse täielikult. Seega on mahepõllundustoodete kontrolli- ja sertifitseerimismeetodid vastavuses suuniste punkti 13.4 viimase lõiguga ning neile laieneb seetõttu asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erand, kui abile teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, millega ei mõjutata eba soovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Ka abimeetmed kvaliteedisüsteemide kontrolli ja sertifitseerimise süsteemide loomisele määruse (EMÜ) nr 2081/92 kohaselt vähenevad kindla ajavahemiku jooksul ning lõpuks kaovad, nagu seda kirjeldatakse ka ülalnimetatud punktis 13.4. |
| --- | --- |

(64)

Abi osas kvaliteedisüsteemide loomiseks ja kaitstud päritolunimetusega toodete ning mahepõllundustoodete sertifitseerimiseks, mille andmise tingimusi kirjeldatakse punktis 40, leiab komisjon, et suuniste asjaomaseid sätteid (antud juhul punkti 13 sätteid) järgitakse täielikult. Seega on mahepõllundustoodete kontrolli- ja sertifitseerimismeetodid vastavuses suuniste punkti 13.4 viimase lõiguga ning neile laieneb seetõttu asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erand, kui abile teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, millega ei mõjutata eba soovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Ka abimeetmed kvaliteedisüsteemide kontrolli ja sertifitseerimise süsteemide loomisele määruse (EMÜ) nr 2081/92 kohaselt vähenevad kindla ajavahemiku jooksul ning lõpuks kaovad, nagu seda kirjeldatakse ka ülalnimetatud punktis 13.4.

| (65) | Samuti on abi, mida antakse ISO ja HACCP kvaliteedi tagamise kavade käivitamisega seotud kulude katmiseks, vastav enamikule suuniste punktis 13.2 esitatud nõudmistest. Kuid selle punkti kolmandas lõikes sätestatud 100 000 euro suurune maksimumsumma abisaaja kohta kolmeaastase ajavahemiku jooksul hõlmab abisummasid, mis on kohaldatavad erinevatele kuluartiklitele, mille hulgas on ka kulud, mis on seotud kvaliteedi tagamise eeskirjade kehtestamisega ja keskkonnaseire käivitamisega, ning tunnustatud sertifitseerimisasutustele makstavad tasud; samas kehtib määruse eelnõu artikli 5 II lisa tabeli B.II kohaselt nimetatud maksimumsumma üksnes kuludele, mis on seotud kvaliteedi tagamise eeskirjade ja keskkonnaseiresüsteemide käivitamisega, seevastu tunnustatud sertifitseerimisasutuste tasud ei ole seotud mingi maksimumsummaga, mis aga võimaldab ületada maksimumsummat 100 000 eurot nende kahe kuluartikli liitmisel. Seega oleks kohane abi kinnitamine allutada tingimusele, et kõnealuse abi koguulatuse puhul järgitaks tegelikult nimetatud maksimumsummat. |
| --- | --- |

(65)

Samuti on abi, mida antakse ISO ja HACCP kvaliteedi tagamise kavade käivitamisega seotud kulude katmiseks, vastav enamikule suuniste punktis 13.2 esitatud nõudmistest. Kuid selle punkti kolmandas lõikes sätestatud 100 000 euro suurune maksimumsumma abisaaja kohta kolmeaastase ajavahemiku jooksul hõlmab abisummasid, mis on kohaldatavad erinevatele kuluartiklitele, mille hulgas on ka kulud, mis on seotud kvaliteedi tagamise eeskirjade kehtestamisega ja keskkonnaseire käivitamisega, ning tunnustatud sertifitseerimisasutustele makstavad tasud; samas kehtib määruse eelnõu artikli 5 II lisa tabeli B.II kohaselt nimetatud maksimumsumma üksnes kuludele, mis on seotud kvaliteedi tagamise eeskirjade ja keskkonnaseiresüsteemide käivitamisega, seevastu tunnustatud sertifitseerimisasutuste tasud ei ole seotud mingi maksimumsummaga, mis aga võimaldab ületada maksimumsummat 100 000 eurot nende kahe kuluartikli liitmisel. Seega oleks kohane abi kinnitamine allutada tingimusele, et kõnealuse abi koguulatuse puhul järgitaks tegelikult nimetatud maksimumsummat.

| (66) | Kõiki neid asjaolusid arvesse võttes leiab komisjon, et abi osas mahepõllunduskultuuri kasvatamise meetodite sertifitseerimiseks ning abi osas kontrollisüsteemide loomiseks kvaliteedisüsteemide sertifitseerimiseks määruse (EMÜ) nr 2081/92 kohaselt on võimalik kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit ning käsitleda neid abisid abina teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kusjuures niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, tingimusel et järgitakse suuniste punkti 13.2 kolmandas lõikes sätestatud tingimusi. |
| --- | --- |

(66)

Kõiki neid asjaolusid arvesse võttes leiab komisjon, et abi osas mahepõllunduskultuuri kasvatamise meetodite sertifitseerimiseks ning abi osas kontrollisüsteemide loomiseks kvaliteedisüsteemide sertifitseerimiseks määruse (EMÜ) nr 2081/92 kohaselt on võimalik kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit ning käsitleda neid abisid abina teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kusjuures niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, tingimusel et järgitakse suuniste punkti 13.2 kolmandas lõikes sätestatud tingimusi.

| (67) | Artiklile 6 lisatud tabeli andmete kohaselt puudutab riigi rahanduslik sekkumine üksnes üldist huvi pakkuvaid infrastruktuure. |
| --- | --- |

(67)

Artiklile 6 lisatud tabeli andmete kohaselt puudutab riigi rahanduslik sekkumine üksnes üldist huvi pakkuvaid infrastruktuure.

| (68) | Seetõttu võib seda sekkumist käsitleda meetmetena, mis ei ole riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt. |
| --- | --- |

(68)

Seetõttu võib seda sekkumist käsitleda meetmetena, mis ei ole riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt.

| (69) | Abi osas uuringutele, mis on seotud bergamoti kui puuviljaga, leiab komisjon artiklile 7 lisatud tabeli valguses, et tingimused, mis on sätestatud komisjoni 1998. aasta teatisega, millega muudetakse ühenduse raamprogrammi riigiabi kohta uurimis- ja arendustegevusele, on täidetud. Seega on nende abide suhtes võimalik kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit ning käsitleda neid abisid abina teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kusjuures niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(69)

Abi osas uuringutele, mis on seotud bergamoti kui puuviljaga, leiab komisjon artiklile 7 lisatud tabeli valguses, et tingimused, mis on sätestatud komisjoni 1998. aasta teatisega, millega muudetakse ühenduse raamprogrammi riigiabi kohta uurimis- ja arendustegevusele, on täidetud. Seega on nende abide suhtes võimalik kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit ning käsitleda neid abisid abina teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kusjuures niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (70) | Abi osas uuringutele, mis on seotud bergamotiõliga, leiab komisjon artiklile 7 lisatud tabeli valguses, et abikõlblikud kulud ja abimäärad vastavad sellele, mis on sätestatud ühenduse raamprogrammi riigiabi kohta uurimis- ja arendustegevusele. Mõisted tööstusuuringud ja konkurentsieelne tegevus ei ole küll määratletud, kuid tabelis on esitatud viide nimetatud ühenduse raamprogrammile. Suurema selguse huvides tuleks otsustada, et abi suhtes uuringutele, mis on seotud bergamotiõliga, on võimalik kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, tingimusel et tööstusuuringute ja konkurentsieelse tegevuse mõisted vastavad ülalmainitud raamprogrammi I lisas esitatule. |
| --- | --- |

(70)

Abi osas uuringutele, mis on seotud bergamotiõliga, leiab komisjon artiklile 7 lisatud tabeli valguses, et abikõlblikud kulud ja abimäärad vastavad sellele, mis on sätestatud ühenduse raamprogrammi riigiabi kohta uurimis- ja arendustegevusele. Mõisted tööstusuuringud ja konkurentsieelne tegevus ei ole küll määratletud, kuid tabelis on esitatud viide nimetatud ühenduse raamprogrammile. Suurema selguse huvides tuleks otsustada, et abi suhtes uuringutele, mis on seotud bergamotiõliga, on võimalik kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, tingimusel et tööstusuuringute ja konkurentsieelse tegevuse mõisted vastavad ülalmainitud raamprogrammi I lisas esitatule.

| (71) | Reklaamitegevuste puhul märgib komisjon, et vaadeldavaid abisid on võimalik anda nii reklaamile bergamoti kui puuvilja kohta kui ka reklaamile bergamotist saadud toodetele (teisisõnu, bergamotiõlile). |
| --- | --- |

(71)

Reklaamitegevuste puhul märgib komisjon, et vaadeldavaid abisid on võimalik anda nii reklaamile bergamoti kui puuvilja kohta kui ka reklaamile bergamotist saadud toodetele (teisisõnu, bergamotiõlile).

| (72) | Reklaami osas bergamoti kui puuvilja kohta määratletakse ühenduse suunistega, mida kohaldatakse riigiabi andmisel EÜ asutamislepingu I lisas nimetatud toodete ja mõnede I lisas nimetamata toodete tutvustamiseks, teatavad tingimused, mille täitmisel võib abi suhtes kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit: vaadeldav reklaamikampaania ei või hõlmata ühtki loetletud negatiivset kriteeriumi (reklaam, mis paneb liialdaselt rõhku toote päritolule, üksikettevõtete reklaam, reklaamikampaania, mis ei ole kooskõlas ühenduse õigusaktidega) ning peab vastama vähemalt ühele loetletud positiivsetest kriteeriumidest (põllumajandussektoris on nendeks kriteeriumideks reklaam, mis keskendub massiliselt toodetavatele toodetele või vähekasutatud liikidele, uutele toodetele või asendustoodetele, mida ei ole veel massiliselt tootma hakatud, kvaliteettoodetele – sealhulgas toodetele, mida valmistatakse või mida saadakse keskkonnasäästlike tootmisviiside või mahepõllunduse abil, teatavatele piirkondadele, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele). Sealjuures saab abimäär olla kuni 50 % kuludest, teatavate nimetatud positiivsete kriteeriumide olulisuse arvessevõtmiseks võib abimäär tõusta kuni 75 %ni kuludest, kui tegemist on reklaamiga, mis on suunatud VKEdele, mis paiknevad piirkondades, mis võivad saada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud abi. |
| --- | --- |

(72)

Reklaami osas bergamoti kui puuvilja kohta määratletakse ühenduse suunistega, mida kohaldatakse riigiabi andmisel EÜ asutamislepingu I lisas nimetatud toodete ja mõnede I lisas nimetamata toodete tutvustamiseks, teatavad tingimused, mille täitmisel võib abi suhtes kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit: vaadeldav reklaamikampaania ei või hõlmata ühtki loetletud negatiivset kriteeriumi (reklaam, mis paneb liialdaselt rõhku toote päritolule, üksikettevõtete reklaam, reklaamikampaania, mis ei ole kooskõlas ühenduse õigusaktidega) ning peab vastama vähemalt ühele loetletud positiivsetest kriteeriumidest (põllumajandussektoris on nendeks kriteeriumideks reklaam, mis keskendub massiliselt toodetavatele toodetele või vähekasutatud liikidele, uutele toodetele või asendustoodetele, mida ei ole veel massiliselt tootma hakatud, kvaliteettoodetele – sealhulgas toodetele, mida valmistatakse või mida saadakse keskkonnasäästlike tootmisviiside või mahepõllunduse abil, teatavatele piirkondadele, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele). Sealjuures saab abimäär olla kuni 50 % kuludest, teatavate nimetatud positiivsete kriteeriumide olulisuse arvessevõtmiseks võib abimäär tõusta kuni 75 %ni kuludest, kui tegemist on reklaamiga, mis on suunatud VKEdele, mis paiknevad piirkondades, mis võivad saada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud abi.

| (73) | Komisjon leiab, et abi andmisel järgitakse vähemalt üht positiivset kriteeriumi (mahepõllundustoodete reklaam), mida on nimetatud ühenduse suunistes, mida kohaldatakse riigiabi andmisel EÜ asutamislepingu I lisas nimetatud toodete ja mõnede I lisas nimetamata toodete tutvustamiseks, kusjuures ei täheldata vastavust ühelegi samades suunistes nimetatud negatiivsele kriteeriumile (toote päritoluriigi teisejärguline iseloom reklaamisõnumis, üksikettevõtte reklaami välistamine, asjaomaste toodetega seotud ühenduse õigusaktide ning direktiivi 2000/13/EÜ sätete järgimine). Ka vaadeldava abi määr 50 % vastab suunistes ettenähtud määrale, samuti määra suurendamine 75 %ni väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul, kuivõrd Calabria on piirkond, mida toetatakse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon leiab, et abi andmisel järgitakse vähemalt üht positiivset kriteeriumi (mahepõllundustoodete reklaam), mida on nimetatud ühenduse suunistes, mida kohaldatakse riigiabi andmisel EÜ asutamislepingu I lisas nimetatud toodete ja mõnede I lisas nimetamata toodete tutvustamiseks, kusjuures ei täheldata vastavust ühelegi samades suunistes nimetatud negatiivsele kriteeriumile (toote päritoluriigi teisejärguline iseloom reklaamisõnumis, üksikettevõtte reklaami välistamine, asjaomaste toodetega seotud ühenduse õigusaktide ning direktiivi 2000/13/EÜ sätete järgimine). Ka vaadeldava abi määr 50 % vastab suunistes ettenähtud määrale, samuti määra suurendamine 75 %ni väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul, kuivõrd Calabria on piirkond, mida toetatakse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a tähenduses.

| (74) | Arvesse võttes kõiki neid asjaolusid, leiab komisjon, et abi suhtes reklaamile bergamoti kui puuvilja kohta on võimalik kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis 3 sätestatud erandit. |
| --- | --- |

(74)

Arvesse võttes kõiki neid asjaolusid, leiab komisjon, et abi suhtes reklaamile bergamoti kui puuvilja kohta on võimalik kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis 3 sätestatud erandit.

| (75) | Reklaami osas bergamotiõli kohta on komisjon asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse algatamisel rõhutanud, et ametiasutused ei ole tõendanud, et on järgitud suunistes regionaalabi andmise kohta sätestatud nõudeid (vt punkti 19 f). Samas tuleb märkida, et bergamotiõli on toode, mis ei ole kantud I lisasse, kuid mis sisaldab valdavalt toodet, mis on kantud I lisasse. Seetõttu laienevad ka bergamotiõlile ühenduse suunised, mida kohaldatakse riigiabi suhtes, mida antakse EÜ asutamislepingu I lisas nimetatud toodete ja mõnede I lisas nimetamata toodete reklaamimiseks vastavalt nimetatud suuniste punktile 9. |
| --- | --- |

(75)

Reklaami osas bergamotiõli kohta on komisjon asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse algatamisel rõhutanud, et ametiasutused ei ole tõendanud, et on järgitud suunistes regionaalabi andmise kohta sätestatud nõudeid (vt punkti 19 f). Samas tuleb märkida, et bergamotiõli on toode, mis ei ole kantud I lisasse, kuid mis sisaldab valdavalt toodet, mis on kantud I lisasse. Seetõttu laienevad ka bergamotiõlile ühenduse suunised, mida kohaldatakse riigiabi suhtes, mida antakse EÜ asutamislepingu I lisas nimetatud toodete ja mõnede I lisas nimetamata toodete reklaamimiseks vastavalt nimetatud suuniste punktile 9.

| (76) | Kuivõrd Itaalia ametiasutuste esitatud määruse eelnõus nähakse ette abid, mis on identsed abidega, mida antakse seonduvalt bergamoti kui puuviljaga, leiab komisjon, et abi suhtes reklaamile bergamotiõli kohta võib samuti kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit ning käsitleda seda abi abina teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kusjuures niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(76)

Kuivõrd Itaalia ametiasutuste esitatud määruse eelnõus nähakse ette abid, mis on identsed abidega, mida antakse seonduvalt bergamoti kui puuviljaga, leiab komisjon, et abi suhtes reklaamile bergamotiõli kohta võib samuti kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit ning käsitleda seda abi abina teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kusjuures niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (77) | Üldise teabe edendamiseks ja levitamiseks antava abi puhul leiab komisjon, et abisaajaks võivad olla nii bergamotitootjad kui bergamotiõlitootjad. |
| --- | --- |

(77)

Üldise teabe edendamiseks ja levitamiseks antava abi puhul leiab komisjon, et abisaajaks võivad olla nii bergamotitootjad kui bergamotiõlitootjad.

| (78) | Komisjon märgib, et need tegevused on hõlmatud suuniste punktiga 14 (46). Komisjon leiab samuti, et artiklile 8 lisatud tabeli valguses on kõik nimetatud punktidega seotud tingimused (abimäär või -summa, teenustele juurdepääs) täidetud. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon märgib, et need tegevused on hõlmatud suuniste punktiga 14 (46). Komisjon leiab samuti, et artiklile 8 lisatud tabeli valguses on kõik nimetatud punktidega seotud tingimused (abimäär või -summa, teenustele juurdepääs) täidetud.

| (79) | Seega võib nende abide suhtes kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit ning käsitleda neid abisid abidena teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kusjuures sellised abid ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(79)

Seega võib nende abide suhtes kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit ning käsitleda neid abisid abidena teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kusjuures sellised abid ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (80) | Komisjon märgib, et määruse eelnõu artiklile 8 lisatud tabel lähtub suunistest ka sel juhul, kui abi on suunatud bergamotiõlitootjatele. Kuid nagu eespool on näidatud, ei kuulu bergamotiõli I lisas loetletud toodete hulka ning seetõttu ei tugine sellega seotud abid laadist sõltumata mitte suunistele, vaid neile peaksid laienema punkti 52 neljandas lõigus mainitud sätted. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon märgib, et määruse eelnõu artiklile 8 lisatud tabel lähtub suunistest ka sel juhul, kui abi on suunatud bergamotiõlitootjatele. Kuid nagu eespool on näidatud, ei kuulu bergamotiõli I lisas loetletud toodete hulka ning seetõttu ei tugine sellega seotud abid laadist sõltumata mitte suunistele, vaid neile peaksid laienema punkti 52 neljandas lõigus mainitud sätted.

| (81) | Sellega seoses leiab komisjon, et edendamiseks antava abi suhtes bergamotiõlitootjate heaks võib kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit ning käsitleda seda abi abina teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kusjuures selline abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, kui abisaaja on väike või keskmise suurusega ettevõte ja eeldusel et abimeetmed vastavad määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 5 nõudeid, mille kohaselt:






  — | välisnõunike osutatud teenuste puhul ei või abimäär ületada 50 % nimetatud teenustega seotud kuludest; kõnealuste teenuste näol ei või olla tegemist pideva või perioodilise tegevusega ning need ei või olla seotud ettevõtte tavaliste tegevuskuludega, nagu maksu- ja õiguskonsultatsioonid ning reklaam, |
| --- | --- | --- |

(81)

Sellega seoses leiab komisjon, et edendamiseks antava abi suhtes bergamotiõlitootjate heaks võib kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit ning käsitleda seda abi abina teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kusjuures selline abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, kui abisaaja on väike või keskmise suurusega ettevõte ja eeldusel et abimeetmed vastavad määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 5 nõudeid, mille kohaselt:

—

välisnõunike osutatud teenuste puhul ei või abimäär ületada 50 % nimetatud teenustega seotud kuludest; kõnealuste teenuste näol ei või olla tegemist pideva või perioodilise tegevusega ning need ei või olla seotud ettevõtte tavaliste tegevuskuludega, nagu maksu- ja õiguskonsultatsioonid ning reklaam,

| — | messidel ja näitustel osalemiseks ei või abi brutomäär ületada 50 % täiendavatest kuludest, mis on seotud stendide üürimise, paigaldamise ja haldamisega (kõnealune erand kehtib üksnes ettevõtte esimesel osalemisel antud messil või näitusel). |
| --- | --- |

—

messidel ja näitustel osalemiseks ei või abi brutomäär ületada 50 % täiendavatest kuludest, mis on seotud stendide üürimise, paigaldamise ja haldamisega (kõnealune erand kehtib üksnes ettevõtte esimesel osalemisel antud messil või näitusel).

| (82) | Sõltumata sellest, kui suure ettevõttega abisaaja näol tegemist on, ei ole selliste abimeetmete puhul tegemist riigiabiga üksnes juhul, kui on täidetud kõik määruses (EÜ) nr 69/2001 esitatud materiaalsed ja formaalsed tingimused. |
| --- | --- |

(82)

Sõltumata sellest, kui suure ettevõttega abisaaja näol tegemist on, ei ole selliste abimeetmete puhul tegemist riigiabiga üksnes juhul, kui on täidetud kõik määruses (EÜ) nr 69/2001 esitatud materiaalsed ja formaalsed tingimused.

VI.   JÄRELDUSED

| (83) | Ülaltoodud analüüsist ilmneb, et:






  — | määruse eelnõu artiklis 2 ettenähtud abid on ühisturuga kokkusobivad tingimusel, et abi antakse üksnes eeldusel, et abisaajad ei alusta töödega enne pädevale ametiasutusele abitaotluse esitamist ning et esitatud abimäärad tähistavad brutotoetusekvivalenti, |
| --- | --- | --- |

(83)

Ülaltoodud analüüsist ilmneb, et:

—

määruse eelnõu artiklis 2 ettenähtud abid on ühisturuga kokkusobivad tingimusel, et abi antakse üksnes eeldusel, et abisaajad ei alusta töödega enne pädevale ametiasutusele abitaotluse esitamist ning et esitatud abimäärad tähistavad brutotoetusekvivalenti,

| — | määruse eelnõu artiklis 3 ettenähtud abid on ühisturuga kokkusobivad tingimusel, et abi antakse üksnes neile abisaajatele, kes enne investeeringute tegemist on esitanud abitaotluse, |
| --- | --- |

—

määruse eelnõu artiklis 3 ettenähtud abid on ühisturuga kokkusobivad tingimusel, et abi antakse üksnes neile abisaajatele, kes enne investeeringute tegemist on esitanud abitaotluse,

| — | määruse eelnõu artiklis 4 ettenähtud abide puhul ei ole tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, |
| --- | --- |

—

määruse eelnõu artiklis 4 ettenähtud abide puhul ei ole tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses,

| — | määruse eelnõu artiklis 5 ettenähtud abid kontrolli teostamiseks mahepõllundustoodete sektoris ning kvaliteedi kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemide loomiseks määruse (EMÜ) nr 2081/92 on ühisturuga kokkusobivad, |
| --- | --- |

—

määruse eelnõu artiklis 5 ettenähtud abid kontrolli teostamiseks mahepõllundustoodete sektoris ning kvaliteedi kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemide loomiseks määruse (EMÜ) nr 2081/92 on ühisturuga kokkusobivad,

| — | määruse eelnõu artiklis 5 ettenähtud abid tootjate ühenduste tegevuse käivitamiseks või laiendamiseks ning samas artiklis ettenähtud abid kvaliteedi tagamise süsteemide ja teiste samalaadsete süsteemide sertifitseerimisel tunnustatud sertifitseerimisasutustele tasumiseks on ühisturuga kokkusobivad tingimusel, et abi koguulatus, mis hõlmab ISO ja HACCP kvaliteeditagamiskavade juurutamise kulusid ja sertifitseerimisasutuste nõutavaid tasusid, ei ületa 100 000 eurot abisaaja kohta kolmeaastase ajavahemiku jooksul, |
| --- | --- |

—

määruse eelnõu artiklis 5 ettenähtud abid tootjate ühenduste tegevuse käivitamiseks või laiendamiseks ning samas artiklis ettenähtud abid kvaliteedi tagamise süsteemide ja teiste samalaadsete süsteemide sertifitseerimisel tunnustatud sertifitseerimisasutustele tasumiseks on ühisturuga kokkusobivad tingimusel, et abi koguulatus, mis hõlmab ISO ja HACCP kvaliteeditagamiskavade juurutamise kulusid ja sertifitseerimisasutuste nõutavaid tasusid, ei ületa 100 000 eurot abisaaja kohta kolmeaastase ajavahemiku jooksul,

| — | määruse eelnõu artiklis 6 ettenähtud abide puhul ei ole tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, |
| --- | --- |

—

määruse eelnõu artiklis 6 ettenähtud abide puhul ei ole tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses,

| — | määruse eelnõu artiklis 7 ettenähtud abid bergamoti kui puuvilja osas on ühisturuga kokkusobivad, |
| --- | --- |

—

määruse eelnõu artiklis 7 ettenähtud abid bergamoti kui puuvilja osas on ühisturuga kokkusobivad,

| — | määruse eelnõu artiklis 7 ettenähtud abid bergamotiõli osas on ühisturuga kokkusobivad tingimusel, et tööstusuuringute ja konkurentsieelse tegevuse mõisted vastavad ühenduse raamprogrammi riigiabi kohta uurimis- ja arendustegevusele I lisas esitatule, |
| --- | --- |

—

määruse eelnõu artiklis 7 ettenähtud abid bergamotiõli osas on ühisturuga kokkusobivad tingimusel, et tööstusuuringute ja konkurentsieelse tegevuse mõisted vastavad ühenduse raamprogrammi riigiabi kohta uurimis- ja arendustegevusele I lisas esitatule,

| — | määruse eelnõu artiklis 8 ettenähtud abid reklaamile nii bergamotile kui puuviljale kui ka bergamotiõlile on ühisturuga kokkusobivad, |
| --- | --- |

—

määruse eelnõu artiklis 8 ettenähtud abid reklaamile nii bergamotile kui puuviljale kui ka bergamotiõlile on ühisturuga kokkusobivad,

| — | määruse eelnõu artiklis 8 ettenähtud abid üldise teabe edendamiseks ja levitamiseks bergamotitootjate kasuks on ühisturuga kokkusobivad, |
| --- | --- |

—

määruse eelnõu artiklis 8 ettenähtud abid üldise teabe edendamiseks ja levitamiseks bergamotitootjate kasuks on ühisturuga kokkusobivad,

| — | määruse eelnõu artiklis 8 ettenähtud abid üldise teabe edendamiseks ja levitamiseks bergamotiõlitootjate kasuks on ühisturuga kokkusobivad, kui abisaaja vastab väikese või keskmise suurusega ettevõtte määratlusele, tingimusel et täidetud on määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 5 tingimused, |
| --- | --- |

—

määruse eelnõu artiklis 8 ettenähtud abid üldise teabe edendamiseks ja levitamiseks bergamotiõlitootjate kasuks on ühisturuga kokkusobivad, kui abisaaja vastab väikese või keskmise suurusega ettevõtte määratlusele, tingimusel et täidetud on määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 5 tingimused,

| — | sõltumata sellest, kui suure ettevõttega abisaaja puhul tegemist on, ei ole määruse eelnõu artiklis 8 ettenähtud abi üldise teabe edendamiseks ja levitamiseks riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses üksnes juhul, kui on täidetud kõik määruses (EÜ) nr 69/2001 esitatud materiaalsed ja formaalsed tingimused. |
| --- | --- |

—

sõltumata sellest, kui suure ettevõttega abisaaja puhul tegemist on, ei ole määruse eelnõu artiklis 8 ettenähtud abi üldise teabe edendamiseks ja levitamiseks riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses üksnes juhul, kui on täidetud kõik määruses (EÜ) nr 69/2001 esitatud materiaalsed ja formaalsed tingimused.

| (84) | Kuivõrd Itaalia ametiasutused on teatanud seaduses nr 39 (vt punkti 21) ettenähtud rahastamisvahendite peatamisest, ei ole vajadust ette näha korda ebaseaduslikult saadud abi tagasimaksmiseks, |
| --- | --- |

(84)

Kuivõrd Itaalia ametiasutused on teatanud seaduses nr 39 (vt punkti 21) ettenähtud rahastamisvahendite peatamisest, ei ole vajadust ette näha korda ebaseaduslikult saadud abi tagasimaksmiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

25. veebruari 2000. aasta seaduse nr 39 artiklis 4 ettenähtud abi, mille rakendamise kord on kehtestatud Itaalia ametiasutuste poolt pärast asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse algatamist nimetatud seaduse artiklite 4 ja 6 kohta esitatud määruse eelnõu artikliga 4, ei ole riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

25. veebruari 2000. aasta seaduse nr 39 artiklis 6 ettenähtud abid, mille rakendamise kord on sätestatud määruse eelnõu artikliga 2, on ühisturuga kokkusobivad tingimusel, et abi antakse ainult abisaajatele, kes alustavad tööd pärast pädevale ametiasutusele abitaotluse esitamist, ning et esitatud abimäärad tähistavad brutotoetusekvivalenti.

Artikkel 3

25. veebruari 2000. aasta seaduse nr 39 artiklis 6 ettenähtud abid, mille rakendamise kord on sätestatud määruse eelnõu artikliga 3, on ühisturuga kokkusobivad tingimusel, et abi antakse ainult abisaajatele, kes on esitanud abitaotluse enne investeeringute tegemist.

Artikkel 4

25. veebruari 2000. aasta seaduse nr 39 artiklis 6 ettenähtud abid, mille rakendamise kord on sätestatud määruse eelnõu artikliga 5, on ühisturuga kokkusobivad tingimusel, et abi koguulatus, mis hõlmab ISO ja HACCP kvaliteeditagamiskavade juurutamise kulusid ja sertifitseerimisasutuste nõutavaid tasusid, ei ületa 100 000 eurot abisaaja kohta kolmeaastase ajavahemiku jooksul.

Artikkel 5

25. veebruari 2000. aasta seaduse nr 39 artiklis 4 ettenähtud abid, mille rakendamise kord on sätestatud määruse eelnõu artikliga 6, ei ole riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 6

1.   25. veebruari 2000. aasta seaduse nr 39 artiklis 6 ettenähtud abid, mille rakendamise kord on sätestatud määruse eelnõu artikliga 7, on ühisturuga kokkusobivad, kui nad on suunatud bergamotile kui puuviljale.

2.   25. veebruari 2000. aasta seaduse nr 39 artiklis 6 ettenähtud abid, mille rakendamise kord on sätestatud määruse eelnõu artikliga 7, on ühisturuga kokkusobivad, kui nad on suunatud bergamotiõlile, tingimusel et tööstusuuringute ja konkurentsieelse tegevuse mõisted vastavad ühenduse raamprogrammi riigiabi kohta uurimis- ja arendustegevusele I lisas esitatule.

Artikkel 7

1.   25. veebruari 2000. aasta seaduse nr 39 artiklis 6 ettenähtud abid, mille rakendamise kord on sätestatud määruse eelnõu artikliga 8, on ühisturuga kokkusobivad, kui need abid on suunatud reklaamimeetmetele.

2.   25. veebruari 2000. aasta seaduse nr 39 artiklis 6 ettenähtud abid, mille rakendamise kord on sätestatud määruse eelnõu artikliga 8, on ühisturuga kokkusobivad, kui need abid on suunatud üldise teabe edendamisele ja levitamisele bergamotitootjate heaks.

3.   25. veebruari 2000. aasta seaduse nr 39 artiklis 6 ettenähtud abid, mille rakendamise kord on sätestatud määruse eelnõu artikliga 8, on ühisturuga kokkusobivad, kui need abid on suunatud üldise teabe edendamisele ja levitamisele bergamotiõlitootjate heaks, kui abisaaja vastab väikese või keskmise suurusega ettevõtte määratlusele, tingimusel et täidetud on määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 5 tingimused.

4.   Sõltumata sellest, kui suure ettevõttega abisaaja puhul tegemist on, ei käsitleta ettenähtud abisid, mille rakendamise kord on sätestatud määruse eelnõu artikliga 8, üldise teabe edendamiseks ja levitamiseks riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses üksnes juhul, kui on täidetud kõik määruses (EÜ) nr 69/2001 esitatud materiaalsed ja formaalsed tingimused.

Artikkel 8

Itaalia teavitab komisjoni kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest artiklites 2, 3, 6 ja 7 esitatud ettekirjutuste täitmiseks võetud meetmetest.

Artikkel 9

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 5. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT C 380, 30.12.2000, lk 2.

1

(2)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 173/2005 (ELT L 29, 2.2.2005, lk 3).

2

(3)  EÜT C 232, 12.8.2000, lk 17.

3

(4)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2223/2004 (ELT L 379, 24.12.2004, lk 1).

4

(5)  EÜT L 214, 13.8.1999, lk 31. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1763/2001 (EÜT L 239, 7.9.2001, lk 10).

5

(6)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

6

(7)  EÜT C 213, 23.7.1996, lk 4.

7

(8)  EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5.

8

(9)  EÜT C 48, 13.2.1998, lk 2.

9

(10)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

10

(11)  Võib suureneda kuni 55 %ni noorte talupidajate puhul määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 8 tähenduses, kui tegemist on investeeringutega, mis on tehtud kuni 5 aasta jooksul pärast talupidamise alustamist.

11

(12)  Võib suureneda kuni 45 %ni noorte talupidajate puhul määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 8 tähenduses, kui tegemist on investeeringutega, mis on tehtud kuni 5 aasta jooksul pärast talupidamise alustamist.

12

(13)  Samuti on abikõlblikud väikesed infrastruktuurid, mille ülesandeks on kaitsta majandi maid erosiooni eest, samuti veevarustusega seotud tööd ja insener-tehnilised tööd.

13

(14)  Täidetud peavad olema järgmised tingimused: müüja peab väljastama tõendi, mis tõendab seadmete päritolu ning asjaolu, et seadmed ei ole seotud teiste abimeetmete rakendamisega; tuleb näidata, et tegemist on antud projekti elluviimise jaoks eriti soodsa ostuga või et tegemist on erakordsete asjaoludega; selline ost peab võimaldama kulude vähendamist ning sellega peab kaasnema soodne hinna-kasu suhe; seadmed peavad olema projekti jaoks sobilike tehniliste ja tehnoloogiliste karakteristikutega.

14

(15)  40 % ja 50 % määra võib suurendada 5 % võrra noorte talupidajate puhul. Lisakuludeks on kulud, mis on seotud traditsiooniliste materjalide kasutamisega.

15

(16)  Arvestus põhineb kinnisvara väärtusel, v.a tegevuse alustamise kulud.

16

(17)  Kasutusrendiliisingu korral väljaostmisel kuni nelja aasta jooksul, kuid igal juhul enne investeeringute rakendamise lõpptähtaega.

17

(18)  15. juuni 2001. aasta otsus K(2000) 1600.

18

(19)  EÜT L 198, 22.7.1991, lk 1.

19

(20)  EÜT L 222, 24.8.1999, lk 1.

20

(21)  EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1.

21

(22)  Abi ei või anda kulutuste osas, mida kantakse hiljem kui seitsmendal aastal pärast asutamist. Tegevuse märkimisväärse laiendamise korral võib abikõlblikena vaadelda kulusid, mis on seotud abisaaja lisandunud tegevustega. Uute liikmete vastuvõttu ei vaadelda tegevuse märkimisväärse laiendamisena, välja arvatud juhul, kui sellega kaasneb abisaaja tegevuse mahu suurenemine enam kui 30 % ulatuses.

22

(23)  Ostu korral on abikõlblikud kulud piiratud üüri turuhindadega.

23

(24)  Abisaaja on teenuse kasutaja. Kui teenuseid osutavad ühistud, peavad need teenused olema kättesaadavad kõikidele soovijatele.

24

(25)  Üldist huvi pakkuv sekkumine (avalikkusele kättesaadav infrastruktuur).

25

(26)  Projekt peab pakkuma sektori jaoks üldist huvi ja ei tohi kahjustada konkurentsi; teave selle kohta avaldatakse vähemalt piirkondlikes asjaomastes väljaannetes; kõik ettevõtjad peavad saama uuringutulemustest teavet mõistliku aja jooksul; uuringutulemused tehakse kõikidele huvitatud isikutele teatavaks samadel ajalistel ja rahalistel tingimustel; abimeetmed vastavad Uruguay läbirääkimiste vooru mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste käigus sõlmitud põllumajanduskokkuleppe tingimustele.

26

(27)  Personalikulud (uurijad, ainult uuringutel rakendatav tehniline ja abipersonal); uuringuteks rakendatavate seadmete, töövahendite, maatükkide ja ruumide maksumus (välja arvatud kommertsalustel toimuva loovutamise korral); üksnes uuringuteks, k.a tellitud uuringud, ostetud oskusteave, patendid, litsentsitasud jne, kasutatavate konsultatsiooniteenuste ja muude analoogiliste teenuste kulud; täiendavad üldkulud, mis on otseselt seotud uurimistegevusega; muud tegevuskulud (näiteks materjalide, varustuse ja teiste samalaadsete toodete maksumus), mis on uurimistegevusega otseselt seotud.

27

(28)  Nagu nähtub artiklile 8 lisatud tabelitest, on tegelikult üheaegselt tegemist nii müügiedendus- kui ka reklaamimeetmetega.

28

(29)  Seega ei ole reklaam selline tegevus nagu teadusinformatsiooni levitamine, messide ja näituste korraldamine või sellelaadsetel üritustel osalemine või teised avalike suhetega seotud ettevõtmised, kaasa arvatud avaliku arvamuse uuringud ja turu-uuringud.

29

(30)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 15).

30

(31)  VKEd vastavad määratlusele, mis on esitatud komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ().

31

(32)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 364/2004 (ELT L 63, 28.2.2004, lk 22).

(33)  Abisaaja on teenuse kasutaja. Tootjaid esindavate üksuste poolt osutatavad teenused peavad olema kättesaadavad kõikidele põllumeestele.

33

(34)  VKEd vastavad määratlusele, mis on esitatud komisjoni 12. jaanuari 2001 määruses (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes.

34

(35)  Vt märkust 3.

35

(36)  EÜT L 1, 3.1.2004, lk 1.

36

(37)  Vt märkust 6.

37

(38)  Vt märkust 17.

38

(39)  Lisatud komisjoni määruse (EÜ) nr 364/2004 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 seoses selle reguleerimisala laiendamisega uurimis- ja arendustegevuseks antavale abile) artikli 1 lõike 9 kohaselt (ELT L 63, 28.2.2004, lk 22).

39

(40)  Vt märkust 8. Antud juhul on kohaldatav raamistik, kuivõrd komisjoni 25. veebruari 2004 määrusega (EÜ) nr 364/2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 seoses selle reguleerimisala laiendamisega uurimis- ja arendustegevuseks antavale abile, nähakse määrusesse (EÜ) nr 70/2001 eraldi lisatavas artiklis 9a ette, et 19. märtsi 2004 seisuga menetluses olevate teatatud abide osas (millega antud juhul on tegemist), tuginetakse hinnangu andmisel endiselt ühenduse raamistiku riigiabi kohta uurimis- ja arendustegevusele alusel.

40

(41)  Vt märkusi 9 ja 23.

41

(42)  EÜT C 252, 12.9.2001, lk 5.

42

(43)  Vt suuniste punkti 3.6.

43

(44)  EÜT C 175, 24.6.2000, lk 11.

44

(45)  Vt märkust 4.

45

(46)  Tavaliselt laieneb turu-uuringutele suuniste punkt 13, mis käsitleb abi toodete kvaliteedile. Kuid antud juhul on tegemist kuluartikliga, mis on seotud pigem edendamismeetmete kogumiga, ning seda on võimalik analüüsida lähtuvalt samadest alustest kui teisi määruse eelnõu artiklile 8 lisatud tabelis esitatud tegevusi, mis põhinevad kõik suuniste punktil 14.

46

---

| 23.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/36

---

KOMISJONI OTSUS,

20. juuli 2005,

riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis kahele matkelaevale Prantsuse Polüneesia arendamise eesmärgil

(teatavaks tehtud numbri K(2005)2731 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/219/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrust (EÜ) nr 1540/98, millega kehtestatakse uued eeskirjad laevaehitusele antava abi kohta (1),

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud artiklitele (2) ja võttes arvesse esitatud märkusi

ning arvestades järgmist:

I.   Menetlus

| (1) | Otsusega 1999/719/EÜ (3) kiitis komisjon heaks arenguabi matkelaevade R3 ja R4 ehitamiseks. Abi kiideti heaks tingimusel, et vähemalt viie aasta jooksul kasutatakse matkelaevu ainult Prantsuse Polüneesias. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 1999/719/EÜ (3) kiitis komisjon heaks arenguabi matkelaevade R3 ja R4 ehitamiseks. Abi kiideti heaks tingimusel, et vähemalt viie aasta jooksul kasutatakse matkelaevu ainult Prantsuse Polüneesias.

| (2) | 3. oktoobri 2002. aasta kirjas teavitas Prantsusmaa komisjoni Prantsuse ametiasutuste nõusolekust lubada kasutada neid kahte matkelaeva teatavatel tingimustel ka väljaspool Prantsuse Polüneesiat. |
| --- | --- |

(2)

3. oktoobri 2002. aasta kirjas teavitas Prantsusmaa komisjoni Prantsuse ametiasutuste nõusolekust lubada kasutada neid kahte matkelaeva teatavatel tingimustel ka väljaspool Prantsuse Polüneesiat.

| (3) | 2. aprilli 2003. aasta kirjas teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud meetmega. |
| --- | --- |

(3)

2. aprilli 2003. aasta kirjas teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud meetmega.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon on kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi asjaomase abi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon on kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi asjaomase abi kohta.

| (5) | Komisjonile esitas märkused üks huvitatud isik. Komisjon edastas need seisukoha võtmiseks Prantsusmaale, kes esitas oma märkused 15. septembri 2003. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(5)

Komisjonile esitas märkused üks huvitatud isik. Komisjon edastas need seisukoha võtmiseks Prantsusmaale, kes esitas oma märkused 15. septembri 2003. aasta kirjas.

| (6) | Komisjon sai Prantsusmaalt ka teisi kirju, mis on kuupäevastatud vastavalt 11. juunil 2003, 13. oktoobril 2003, 10. veebruaril 2004, 24. märtsil 2004, 3. juunil 2004 ja 10. mail 2005. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai Prantsusmaalt ka teisi kirju, mis on kuupäevastatud vastavalt 11. juunil 2003, 13. oktoobril 2003, 10. veebruaril 2004, 24. märtsil 2004, 3. juunil 2004 ja 10. mail 2005.

II.   Meetme üksikasjalik kirjeldus

| (7) | Peaaegu ühesugused matkelaevad R3 ja R4 ehitas Prantsusmaal asuv laevatehas Chantiers de l’Atlantique ja laevad tarniti vastavalt 1999. aasta mais ja septembris. Laevad vastasid Prantsuse arenguabi tingimustele, sest nende käikuandmise eesmärk oli toetada turismi Prantsuse Polüneesias, piirkonnas, mis OECD ja EÜ laevaehituse eeskirjade kohaselt on kõlblik arenguabi saamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Peaaegu ühesugused matkelaevad R3 ja R4 ehitas Prantsusmaal asuv laevatehas Chantiers de l’Atlantique ja laevad tarniti vastavalt 1999. aasta mais ja septembris. Laevad vastasid Prantsuse arenguabi tingimustele, sest nende käikuandmise eesmärk oli toetada turismi Prantsuse Polüneesias, piirkonnas, mis OECD ja EÜ laevaehituse eeskirjade kohaselt on kõlblik arenguabi saamiseks.

| (8) | Matkelaevade R3 ja R4 algsed omanikud olid Prantsuse erainvestorid. Nende matkelaevadesse tehtud investeeringutele kohaldati maksusoodustust vastavalt Prantsuse ülemeredepartemangudes ja -piirkondades tehtud investeeringute maksusoodustussüsteemile (nn loi Pons) (5). Otsusega 1999/719/EÜ hinnati abi määraks 41,6 % matkelaevade väärtusest. |
| --- | --- |

(8)

Matkelaevade R3 ja R4 algsed omanikud olid Prantsuse erainvestorid. Nende matkelaevadesse tehtud investeeringutele kohaldati maksusoodustust vastavalt Prantsuse ülemeredepartemangudes ja -piirkondades tehtud investeeringute maksusoodustussüsteemile (nn loi Pons) (5). Otsusega 1999/719/EÜ hinnati abi määraks 41,6 % matkelaevade väärtusest.

| (9) | Vastavalt nimetatud seadusega kehtestatud korrale kohustusid matkelaevade R3 ja R4 omanikud üürima need soodsatel tingimustel viieks aastaks ettevõtjale Renais sance Financial ning pärast viie aasta möödumist müüma laevad sellele ettevõtjale turuhinnast madalama hinnaga. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt nimetatud seadusega kehtestatud korrale kohustusid matkelaevade R3 ja R4 omanikud üürima need soodsatel tingimustel viieks aastaks ettevõtjale Renais sance Financial ning pärast viie aasta möödumist müüma laevad sellele ettevõtjale turuhinnast madalama hinnaga.

| (10) | Operaatorfirmale anti seega omanike kaudu iga-aastast abi ning pärast viie aasta möödumist lisaks ka ühekordset abi. Arenguabi eesmärki silmas pidades sätestati otsuses 1999/719/EÜ abi heakskiitmise tingimus – et matkelaevu kasutatakse vähemalt viie aasta jooksul ainult Prantsuse Polüneesias. See kasutamistingimus aegus ühe laeva puhul 2004. aasta mais ja teise laeva puhul sama aasta septembris. |
| --- | --- |

(10)

Operaatorfirmale anti seega omanike kaudu iga-aastast abi ning pärast viie aasta möödumist lisaks ka ühekordset abi. Arenguabi eesmärki silmas pidades sätestati otsuses 1999/719/EÜ abi heakskiitmise tingimus – et matkelaevu kasutatakse vähemalt viie aasta jooksul ainult Prantsuse Polüneesias. See kasutamistingimus aegus ühe laeva puhul 2004. aasta mais ja teise laeva puhul sama aasta septembris.

| (11) | 2001. aastal läks ettevõtja Renaissance Financial pankrotti. Kokkuleppel omanikega (Prantsuse erainvestorid) lõpetati matkelaevade R3 ja R4 kasutamise leping ettevõtja Renaissance Financial ja laevade omanike vahel 2001. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(11)

2001. aastal läks ettevõtja Renaissance Financial pankrotti. Kokkuleppel omanikega (Prantsuse erainvestorid) lõpetati matkelaevade R3 ja R4 kasutamise leping ettevõtja Renaissance Financial ja laevade omanike vahel 2001. aasta lõpus.

| (12) | Laevade omanikud pidid leidma uue operaatorfirma. Ainult ettevõtja P&O Princess Cruises (edaspidi P&O PC) esitas pakkumise mõlema matkelaeva kohta. 2002. aasta augustis kirjutasid laevade omanikud ettevõtjaga P&O PC alla lepingu, mille kohaselt võttis ettevõtja P&O PC laevad kolmeks aastaks rendile ja pidi need seejärel välja ostma. Sel ajal oli P&O PC sõltumatu ettevõtja, kuid 2004. aasta aprillis võttis ettevõtja Carnival Corporation selle üle ja jagas kaheks tütarettevõtjaks (P&O Cruises ja Princess Cruises). |
| --- | --- |

(12)

Laevade omanikud pidid leidma uue operaatorfirma. Ainult ettevõtja P&O Princess Cruises (edaspidi P&O PC) esitas pakkumise mõlema matkelaeva kohta. 2002. aasta augustis kirjutasid laevade omanikud ettevõtjaga P&O PC alla lepingu, mille kohaselt võttis ettevõtja P&O PC laevad kolmeks aastaks rendile ja pidi need seejärel välja ostma. Sel ajal oli P&O PC sõltumatu ettevõtja, kuid 2004. aasta aprillis võttis ettevõtja Carnival Corporation selle üle ja jagas kaheks tütarettevõtjaks (P&O Cruises ja Princess Cruises).

| (13) | Matkelaevale R3 anti nimeks Pacific Princess ja seda kasutatakse Vaiksel ookeanil, sh Austraalia ja Alaska vetes. Matkelaevale R4 anti nimeks Tahitian Princess, selle kodusadam on Prantsuse Polüneesias Tahitil. Suurem osa merematketest toimub Prantsuse Polüneesia saarte vetes, kuid külastatakse ka teisi piirkondi, näiteks Cooki ja Samoa saari. Matkelaevade operaator on ettevõtja Princess Cruises. |
| --- | --- |

(13)

Matkelaevale R3 anti nimeks Pacific Princess ja seda kasutatakse Vaiksel ookeanil, sh Austraalia ja Alaska vetes. Matkelaevale R4 anti nimeks Tahitian Princess, selle kodusadam on Prantsuse Polüneesias Tahitil. Suurem osa merematketest toimub Prantsuse Polüneesia saarte vetes, kuid külastatakse ka teisi piirkondi, näiteks Cooki ja Samoa saari. Matkelaevade operaator on ettevõtja Princess Cruises.

| (14) | Vaatamata sellele, et vastupidiselt otsuses 1999/719/EÜ sätestatud tingimustele võimaldavad uued lepingud kasutada matkelaevu ka väljaspool Prantsuse Polüneesiat, andsid Prantsuse maksuasutused nõusoleku nende sõlmimiseks ja otsustasid, et maksusoodustusi käsitleva seaduse kohaselt antud soodustused jäävad kehtima. |
| --- | --- |

(14)

Vaatamata sellele, et vastupidiselt otsuses 1999/719/EÜ sätestatud tingimustele võimaldavad uued lepingud kasutada matkelaevu ka väljaspool Prantsuse Polüneesiat, andsid Prantsuse maksuasutused nõusoleku nende sõlmimiseks ja otsustasid, et maksusoodustusi käsitleva seaduse kohaselt antud soodustused jäävad kehtima.

| (15) | Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (6) kohaselt, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, võib komisjon abi kuritarvitamise korral algatada ametliku uurimismenetluse. Komisjon teavitas Prantsusmaad sellest võimalusest oma 18. oktoobri 2002. aasta kirjas, kuid Prantsusmaa ei vastanud. |
| --- | --- |

(15)

Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (6) kohaselt, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, võib komisjon abi kuritarvitamise korral algatada ametliku uurimismenetluse. Komisjon teavitas Prantsusmaad sellest võimalusest oma 18. oktoobri 2002. aasta kirjas, kuid Prantsusmaa ei vastanud.

| (16) | Võttes arvesse otsuses 1999/719/EÜ selgesõnaliselt kehtestatud tingimusi ja asjaolu, et mõlemat matkelaeva kasutati vähemalt osaliselt väljaspool Prantsuse Polüneesiat, teatas komisjon oma otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et 1999. aasta otsuses seatud tingimused ei ole enam täidetud ning on tekkinud kahtlus riigiabi kuritarvitamise kohta. |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse otsuses 1999/719/EÜ selgesõnaliselt kehtestatud tingimusi ja asjaolu, et mõlemat matkelaeva kasutati vähemalt osaliselt väljaspool Prantsuse Polüneesiat, teatas komisjon oma otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et 1999. aasta otsuses seatud tingimused ei ole enam täidetud ning on tekkinud kahtlus riigiabi kuritarvitamise kohta.

III.   Huvitatud isiku edastatud märkused

| (17) | Äriühing European Corporate Partners (ECP), kes on matkelaeva R3 kaasomanik, esitas oma märkused 16. juuli 2003. aasta kirjas. ECP arvates on vaatamata muutustele matkelaevade operaatorlepingus laevade kasutamisele kehtestatud tingimused siiski täidetud. Ettevõtja Princess Cruises kohustus investeerima piirkonnas 4 miljonit USD turismi arendamiseks ja värbama võimaluse piires kohalikku tööjõudu. Prantsuse Polüneesia iga-aastane rahaline hüvitis on ECP hinnangul 30 miljonit eurot. ECP teatas ka, et ettevõtja Princess Cruises turuosa on suurem, kui see oli ettevõtjal Renaissance Financialil, mis tähendab suuremaid investeeringuid selles piirkonnas. ECP toetab arvamust, et positiivse mõju hindamisel Prantsuse Polüneesiale tuleb kohaldada koefitsienti 2,5. Arengu hindamisel rõhutab ECP, et matkelaevade üldise mõju hindamisel piirkonna arengule tuleb arvesse võtta ka neid investeeringuid, mis on tehtud väljaspool Prantsuse Polüneesiat, piirkondades, mis on samuti kõlblikud arenguabi taotlemiseks. |
| --- | --- |

(17)

Äriühing European Corporate Partners (ECP), kes on matkelaeva R3 kaasomanik, esitas oma märkused 16. juuli 2003. aasta kirjas. ECP arvates on vaatamata muutustele matkelaevade operaatorlepingus laevade kasutamisele kehtestatud tingimused siiski täidetud. Ettevõtja Princess Cruises kohustus investeerima piirkonnas 4 miljonit USD turismi arendamiseks ja värbama võimaluse piires kohalikku tööjõudu. Prantsuse Polüneesia iga-aastane rahaline hüvitis on ECP hinnangul 30 miljonit eurot. ECP teatas ka, et ettevõtja Princess Cruises turuosa on suurem, kui see oli ettevõtjal Renaissance Financialil, mis tähendab suuremaid investeeringuid selles piirkonnas. ECP toetab arvamust, et positiivse mõju hindamisel Prantsuse Polüneesiale tuleb kohaldada koefitsienti 2,5. Arengu hindamisel rõhutab ECP, et matkelaevade üldise mõju hindamisel piirkonna arengule tuleb arvesse võtta ka neid investeeringuid, mis on tehtud väljaspool Prantsuse Polüneesiat, piirkondades, mis on samuti kõlblikud arenguabi taotlemiseks.

| (18) | ECP kinnitab, et just vääramatu jõu tõttu (11. septembri 2001 sündmused) oli vaja vahetada operaatorfirmat ja muuta matkelaevade operaatorlepingut. Ettevõtja arvates peaks komisjon proportsionaalsuse põhimõtet järgides nõustuma, et ettevõtjaga P&O PC leitud lahendus oli antud keerulises olukorras parim. |
| --- | --- |

(18)

ECP kinnitab, et just vääramatu jõu tõttu (11. septembri 2001 sündmused) oli vaja vahetada operaatorfirmat ja muuta matkelaevade operaatorlepingut. Ettevõtja arvates peaks komisjon proportsionaalsuse põhimõtet järgides nõustuma, et ettevõtjaga P&O PC leitud lahendus oli antud keerulises olukorras parim.

IV.   Prantsusmaa kommentaarid

| (19) | Prantsusmaa on arvamusel, et otsuses 1999/719/EÜ sätestatud tingimused on matkelaevade uute operaatorlepingute puhul täidetud, sest nende mõju eelkõige Prantsuse Polüneesia arengule, aga ka arenguabi taotlemiseks kõlblikele teistele piirkondadele, vastab otsuse peamistele eesmärkidele. Prantsusmaa on ka arvamusel, et kuigi matkelaevade operaatorlepingud on praegu erinevad, peaks nende mõju hindama koos. |
| --- | --- |

(19)

Prantsusmaa on arvamusel, et otsuses 1999/719/EÜ sätestatud tingimused on matkelaevade uute operaatorlepingute puhul täidetud, sest nende mõju eelkõige Prantsuse Polüneesia arengule, aga ka arenguabi taotlemiseks kõlblikele teistele piirkondadele, vastab otsuse peamistele eesmärkidele. Prantsusmaa on ka arvamusel, et kuigi matkelaevade operaatorlepingud on praegu erinevad, peaks nende mõju hindama koos.

| (20) | Prantsusmaa põhjendab asjaolu, et ta andis nõusoleku matkelaevade uute operaatorlepingute sõlmimiseks, järgmiste argumentidega. |
| --- | --- |

(20)

Prantsusmaa põhjendab asjaolu, et ta andis nõusoleku matkelaevade uute operaatorlepingute sõlmimiseks, järgmiste argumentidega.

| (21) | Merematkete arv arenguabi taotlemiseks kõlblikes piirkondades on üldiselt sama, mis esialgse otsusega ette nähtud piirkonnas. |
| --- | --- |

(21)

Merematkete arv arenguabi taotlemiseks kõlblikes piirkondades on üldiselt sama, mis esialgse otsusega ette nähtud piirkonnas.

| (22) | Üldine mõju Prantsuse Polüneesia arengule on uute operaatorlepingute puhul sarnane algselt kavandatuga. |
| --- | --- |

(22)

Üldine mõju Prantsuse Polüneesia arengule on uute operaatorlepingute puhul sarnane algselt kavandatuga.

| (23) | Negatiivne mõju arengule tuleneb asjaolust, et laevu ei kasutatud aasta jooksul pärast ettevõtja Renaissance Financial pankrotti, kuid seda ei pea tingimata kompenseerima esialgsete kasutamistingimuste pikendamisega, sest pankroti põhjustas vääramatu jõud (11. septembri 2001. aasta sündmused). |
| --- | --- |

(23)

Negatiivne mõju arengule tuleneb asjaolust, et laevu ei kasutatud aasta jooksul pärast ettevõtja Renaissance Financial pankrotti, kuid seda ei pea tingimata kompenseerima esialgsete kasutamistingimuste pikendamisega, sest pankroti põhjustas vääramatu jõud (11. septembri 2001. aasta sündmused).

| (24) | Selleks et kaotatud aega, mil laevu ei kasutatud, osaliselt kompenseerida, kohustas Prantsusmaa pikendama matkelaevade operaatorlepinguid vastavalt nelja ja viie kuu võrra, kuni 2005. aasta keskpaigani; nende tingimustega oli nõus ka omanik. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et kaotatud aega, mil laevu ei kasutatud, osaliselt kompenseerida, kohustas Prantsusmaa pikendama matkelaevade operaatorlepinguid vastavalt nelja ja viie kuu võrra, kuni 2005. aasta keskpaigani; nende tingimustega oli nõus ka omanik.

| (25) | Ettevõtja Princess Cruises otsustas jätkata vähemalt ühe laeva kasutamist Prantsuse Polüneesias kuni 2006. aasta aprillini ning peab praegu Prantsuse Polüneesia valitsusega läbirääkimisi oma kohaloleku pikendamiseks. |
| --- | --- |

(25)

Ettevõtja Princess Cruises otsustas jätkata vähemalt ühe laeva kasutamist Prantsuse Polüneesias kuni 2006. aasta aprillini ning peab praegu Prantsuse Polüneesia valitsusega läbirääkimisi oma kohaloleku pikendamiseks.

| (26) | Järgmistes teatistes hindas Prantsusmaa kahe matkelaeva kulusid arenguabi taotlemiseks kõlblikes piirkondades 28,9 miljonile eurole aastas, millest 78 %, s.t 22,5 miljonit eurot aastas on seotud Prantsuse Polüneesiaga. Prantsuse Polüneesiaga seotud üldkulud on matkelaevade uute operaatorlepingute kohaselt seega 175,5 miljonit eurot (vt tabel).
  Tabel
  Matkelaevade Pacific Princess (enne R3) ja Tahitian Princess (enne R4) hinnangulised kulutused Prantsuse Polüneesias














  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| Operaator | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Kokku |
| Renaissance Financial | 5,8 | 44 | 34,5 | | | | | | 84,3 |
| Omanikud (7) | | | | 8,5 | | | | | 8,5 |
| Princess Cruises | | | | 7,8 | 22,5 | 22,5 | 22,5 | 7,4 | 82,7 |
| Kokku | | | | | | | | | 175,5 |

(26)

Järgmistes teatistes hindas Prantsusmaa kahe matkelaeva kulusid arenguabi taotlemiseks kõlblikes piirkondades 28,9 miljonile eurole aastas, millest 78 %, s.t 22,5 miljonit eurot aastas on seotud Prantsuse Polüneesiaga. Prantsuse Polüneesiaga seotud üldkulud on matkelaevade uute operaatorlepingute kohaselt seega 175,5 miljonit eurot (vt tabel).

Tabel

Matkelaevade Pacific Princess (enne R3) ja Tahitian Princess (enne R4) hinnangulised kulutused Prantsuse Polüneesias

(miljonites eurodes)

Operaator

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Kokku

Renaissance Financial

5,8

44

34,5

84,3

Omanikud (7)

8,5

8,5

Princess Cruises

7,8

22,5

22,5

22,5

7,4

82,7

Kokku

175,5

| (27) | Kokkuvõttes nõustub Prantsusmaa ECP esitatud märkustega. |
| --- | --- |

(27)

Kokkuvõttes nõustub Prantsusmaa ECP esitatud märkustega.

V.   Hinnang

| (28) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, välja arvatud juhul, kui see kuulub asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite hulka. |
| --- | --- |

(28)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, välja arvatud juhul, kui see kuulub asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite hulka.

| (29) | Seoses asutamislepingu artikli 87 lõikega 3 võttis nõukogu 21. detsembril 1990. aastal vastu direktiivi 90/684/EMÜ laevaehitusele antava abi kohta (8), mille kohaselt käesolevast abist teavitati ja mille kohaselt abi heaks kiideti. Vastavalt nimetatud direktiivi artikli 4 lõikele 7 ei ole arenguabina arenguriigile antud abile, erinevalt tegevusabist, kehtestatud ülempiiri. Arenguabi vastavuse hindamiseks ühisturuga kontrollis komisjon, et






  — | kavandatud abi suhtes kohaldatakse OECD töögrupi 6. lepingut laevade ekspordikrediiti käsitleva OECD kokkuleppe artiklite 6, 7 ja 8 tõlgendamise kohta, |
| --- | --- | --- |

(29)

Seoses asutamislepingu artikli 87 lõikega 3 võttis nõukogu 21. detsembril 1990. aastal vastu direktiivi 90/684/EMÜ laevaehitusele antava abi kohta (8), mille kohaselt käesolevast abist teavitati ja mille kohaselt abi heaks kiideti. Vastavalt nimetatud direktiivi artikli 4 lõikele 7 ei ole arenguabina arenguriigile antud abile, erinevalt tegevusabist, kehtestatud ülempiiri. Arenguabi vastavuse hindamiseks ühisturuga kontrollis komisjon, et

—

kavandatud abi suhtes kohaldatakse OECD töögrupi 6. lepingut laevade ekspordikrediiti käsitleva OECD kokkuleppe artiklite 6, 7 ja 8 tõlgendamise kohta,

| — | abi vastaks arenguabi nõuetele (9). |
| --- | --- |

—

abi vastaks arenguabi nõuetele (9).

| (30) | Enne abi heakskiitmist kontrollis komisjon selle vastavust arenguabi nõuetele. Abi heakskiitmist käsitlevas otsuses 1999/719/EÜ märgib komisjon:

  “On selge, et juhul kui matkelaevu ei kasutata Prantsuse Polüneesias, ei aita nad kuidagi kaasa nimetatud piirkonna majandusarengule. Järelikult on oluline kehtestada abi heakskiitmisel tingimus, et neid laevu kasutataks Prantsuse Polüneesias. Prantsusmaa peab kohustuma kasutama neid laevu vähemalt viie aasta jooksul ainult selles piirkonnas. Komisjon otsustas, et abi heakskiitmine on võimalik ainult juhul, kui projekt vastab arenguabi tingimustele.” |
| --- | --- |

(30)

Enne abi heakskiitmist kontrollis komisjon selle vastavust arenguabi nõuetele. Abi heakskiitmist käsitlevas otsuses 1999/719/EÜ märgib komisjon:

“On selge, et juhul kui matkelaevu ei kasutata Prantsuse Polüneesias, ei aita nad kuidagi kaasa nimetatud piirkonna majandusarengule. Järelikult on oluline kehtestada abi heakskiitmisel tingimus, et neid laevu kasutataks Prantsuse Polüneesias. Prantsusmaa peab kohustuma kasutama neid laevu vähemalt viie aasta jooksul ainult selles piirkonnas. Komisjon otsustas, et abi heakskiitmine on võimalik ainult juhul, kui projekt vastab arenguabi tingimustele.”

| (31) | Komisjon märkis oma 2003. aasta ametliku uurimismenetluse algatamise protokollis, et Prantsusmaa tunnistas ühe matkelaeva, Pacific Princessi (endine R3), pidevat kasutamist väljaspool Prantsuse Polüneesiat ning teise laeva, Tahitian Princessi (endine R4), kuigi selle kodusadam on Prantsuse Polüneesia pealinn Papeete, kasutamist juhuti väljaspool Prantsuse Polüneesiat. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon märkis oma 2003. aasta ametliku uurimismenetluse algatamise protokollis, et Prantsusmaa tunnistas ühe matkelaeva, Pacific Princessi (endine R3), pidevat kasutamist väljaspool Prantsuse Polüneesiat ning teise laeva, Tahitian Princessi (endine R4), kuigi selle kodusadam on Prantsuse Polüneesia pealinn Papeete, kasutamist juhuti väljaspool Prantsuse Polüneesiat.

| (32) | Lähtuvalt sellest tähelepanekust ja võttes arvesse otsusega 1999/719/EÜ selgesõnaliselt kehtestatud tingimusi ning samuti asjaolu, et mõlemat matkelaeva kasutatakse vähemalt osaliselt väljaspool Prantsuse Polüneesiat, on komisjon arvamusel, et 1999. aasta otsuse tingimused ei ole enam täidetud ning on tekkinud kahtlus riigiabi kuritarvitamise kohta. |
| --- | --- |

(32)

Lähtuvalt sellest tähelepanekust ja võttes arvesse otsusega 1999/719/EÜ selgesõnaliselt kehtestatud tingimusi ning samuti asjaolu, et mõlemat matkelaeva kasutatakse vähemalt osaliselt väljaspool Prantsuse Polüneesiat, on komisjon arvamusel, et 1999. aasta otsuse tingimused ei ole enam täidetud ning on tekkinud kahtlus riigiabi kuritarvitamise kohta.

| (33) | Riigiabi kuritarvitamisega seotud menetluse eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikliga 16. Selles artiklis viidatakse ametliku menetluse tavaeeskirjadele ja abi kuritarvitamise puhul kohaldatavatele menetlustele. |
| --- | --- |

(33)

Riigiabi kuritarvitamisega seotud menetluse eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikliga 16. Selles artiklis viidatakse ametliku menetluse tavaeeskirjadele ja abi kuritarvitamise puhul kohaldatavatele menetlustele.

| (34) | Käesolevas hinnangus keskendutakse seetõttu küsimusele abi kokkusobivusest ühisturuga lähtuvalt otsusest 1999/719/EÜ ja abi vastavusele laevaehitusele antava riigiabi kehtivate eeskirjade arenguabi käsitlevatele sätetele. |
| --- | --- |

(34)

Käesolevas hinnangus keskendutakse seetõttu küsimusele abi kokkusobivusest ühisturuga lähtuvalt otsusest 1999/719/EÜ ja abi vastavusele laevaehitusele antava riigiabi kehtivate eeskirjade arenguabi käsitlevatele sätetele.

| (35) | Esiteks märgib komisjon, et on kindlaks tehtud, et matkelaevu ei kasutatud vastavalt otsuse 1999/719/EÜ tingimustele. |
| --- | --- |

(35)

Esiteks märgib komisjon, et on kindlaks tehtud, et matkelaevu ei kasutatud vastavalt otsuse 1999/719/EÜ tingimustele.

| (36) | Komisjon uurib järgnevalt küsimust, kas 1999. aastal antud abi võiks sellegipoolest kokku sobida ühisturuga, võttes arvesse käesoleva uurimismenetluse käigus täheldatud uusi asjaolusid ja lähtudes esmasest eesmärgist, mis nägi ette Prantsuse Polüneesia majandusarengu edendamist. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon uurib järgnevalt küsimust, kas 1999. aastal antud abi võiks sellegipoolest kokku sobida ühisturuga, võttes arvesse käesoleva uurimismenetluse käigus täheldatud uusi asjaolusid ja lähtudes esmasest eesmärgist, mis nägi ette Prantsuse Polüneesia majandusarengu edendamist.

| (37) | Oluline on hinnata ka 11. septembri 2001. aasta terrorismirünnakute mõju Prantsuse Polüneesia majanduse arengule. |
| --- | --- |

(37)

Oluline on hinnata ka 11. septembri 2001. aasta terrorismirünnakute mõju Prantsuse Polüneesia majanduse arengule.

| (38) | Mitmes riigiabi käsitlevas otsuses (10) on komisjon tunnistanud, et 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakud on merematkete sektorit mõjutavad erandlikud asjaolud. Sellest lähtuvalt otsustas komisjon arvestada Prantsusmaa ja ECP esitatud argumenti, et nimetatud sündmus oli vääramatu jõud. |
| --- | --- |

(38)

Mitmes riigiabi käsitlevas otsuses (10) on komisjon tunnistanud, et 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakud on merematkete sektorit mõjutavad erandlikud asjaolud. Sellest lähtuvalt otsustas komisjon arvestada Prantsusmaa ja ECP esitatud argumenti, et nimetatud sündmus oli vääramatu jõud.

| (39) | Komisjoni arvates on 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakutel kahesugune mõju. |
| --- | --- |

(39)

Komisjoni arvates on 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakutel kahesugune mõju.

| (40) | Esiteks põhjustasid nad ettevõtja Renaissance Financial pankroti. Kuigi ettevõtjal Renaissance Financial oli juba enne 11. septembrit 2001 finantsraskusi, oli terrorirünnakute mõju arvestatava tähtsusega, sest potentsiaalsed investeerijad loobusid igasugusest toetusest ettevõtjale. Võttes arvesse raskusi uue operaatori leidmisel ning ettevõtja Renaissance Financial pankrotihalduri, omanike, Prantsusmaa ja uue operaatorfirma vahel lahendamist vajavaid keerulisi juriidilisi probleeme, kulus ligikaudu aasta enne, kui matkelaevad taas kasutusele võeti. Seepärast võib asjaolu, et laevu ei kasutatud ligikaudu aasta jooksul, mis omakorda mõjutas negatiivselt Prantsuse Polüneesia majandusarengut, käsitleda 11. septembri 2001 sündmuste põhjustatud vääramatu jõuna. |
| --- | --- |

(40)

Esiteks põhjustasid nad ettevõtja Renaissance Financial pankroti. Kuigi ettevõtjal Renaissance Financial oli juba enne 11. septembrit 2001 finantsraskusi, oli terrorirünnakute mõju arvestatava tähtsusega, sest potentsiaalsed investeerijad loobusid igasugusest toetusest ettevõtjale. Võttes arvesse raskusi uue operaatori leidmisel ning ettevõtja Renaissance Financial pankrotihalduri, omanike, Prantsusmaa ja uue operaatorfirma vahel lahendamist vajavaid keerulisi juriidilisi probleeme, kulus ligikaudu aasta enne, kui matkelaevad taas kasutusele võeti. Seepärast võib asjaolu, et laevu ei kasutatud ligikaudu aasta jooksul, mis omakorda mõjutas negatiivselt Prantsuse Polüneesia majandusarengut, käsitleda 11. septembri 2001 sündmuste põhjustatud vääramatu jõuna.

| (41) | Lisaks mõjutasid 11. septembri 2001. aasta sündmused lühemas ja keskmises perspektiivis ühelt poolt matkelaevade operaatoreid, sundides neid klientide hoidmiseks piletite hindu alandama, ja teiselt poolt potentsiaalseid kliente, vähendades nende soovi võtta ette pikki lennureise. Prantsuse Polüneesia asub Ameerika Ühendriikidest ja Euroopast kaugel, seega muutus matkelaevade käigushoidmine selles piirkonnas rahanduslikult keerukamaks. Kui praegu võib täheldada, et nimetatud sündmuse mõju on möödunud, oli see kuni 2003. aastani selgelt tuntav. |
| --- | --- |

(41)

Lisaks mõjutasid 11. septembri 2001. aasta sündmused lühemas ja keskmises perspektiivis ühelt poolt matkelaevade operaatoreid, sundides neid klientide hoidmiseks piletite hindu alandama, ja teiselt poolt potentsiaalseid kliente, vähendades nende soovi võtta ette pikki lennureise. Prantsuse Polüneesia asub Ameerika Ühendriikidest ja Euroopast kaugel, seega muutus matkelaevade käigushoidmine selles piirkonnas rahanduslikult keerukamaks. Kui praegu võib täheldada, et nimetatud sündmuse mõju on möödunud, oli see kuni 2003. aastani selgelt tuntav.

| (42) | Eespool toodud tähelepanekutest lähtuvalt otsustas komisjon, et ajavahemikku, kus laevu terrorirünnakutega seotud asjaolude tõttu ei kasutatud, ei võeta arvesse majandusarengu mõju arvutamisel, millega põhjendatakse abi vajalikkust. |
| --- | --- |

(42)

Eespool toodud tähelepanekutest lähtuvalt otsustas komisjon, et ajavahemikku, kus laevu terrorirünnakutega seotud asjaolude tõttu ei kasutatud, ei võeta arvesse majandusarengu mõju arvutamisel, millega põhjendatakse abi vajalikkust.

| (43) | Komisjon hindas laevade kasutamise mõju piirkonna arengule ja võrdles seda algselt kavandatuga. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon hindas laevade kasutamise mõju piirkonna arengule ja võrdles seda algselt kavandatuga.

| (44) | Komisjon on nõus Prantsusmaa taotlusega, et mõlema matkelaeva mõju hinnatakse koos, sest otsuses 1999/719/EÜ antud hinnang oli seotud mõlema laevaga. Lisaks on arengu seisukohalt oluline kogumõju, mitte kummagi laeva kasutamise mõju eraldi. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon on nõus Prantsusmaa taotlusega, et mõlema matkelaeva mõju hinnatakse koos, sest otsuses 1999/719/EÜ antud hinnang oli seotud mõlema laevaga. Lisaks on arengu seisukohalt oluline kogumõju, mitte kummagi laeva kasutamise mõju eraldi.

| (45) | Siiski ei arva komisjon, et arvesse tuleks võtta laevade kasutamise mõju kõikides arenguabi taotlemiseks kõlblikes piirkondades, sest esialgne otsus oli seotud vaid mõjuga Prantsuse Polüneesia arengule. Arengumõju arvestamine teistes piirkondades või riikides muudaks abi osutamise esialgset eesmärki. |
| --- | --- |

(45)

Siiski ei arva komisjon, et arvesse tuleks võtta laevade kasutamise mõju kõikides arenguabi taotlemiseks kõlblikes piirkondades, sest esialgne otsus oli seotud vaid mõjuga Prantsuse Polüneesia arengule. Arengumõju arvestamine teistes piirkondades või riikides muudaks abi osutamise esialgset eesmärki.

| (46) | Algses otsuses hindas komisjon abi heaks kiites kahe laeva aastakuludeks 44 miljonit eurot, seega 5 x 44 = 220 miljonit eurot viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

(46)

Algses otsuses hindas komisjon abi heaks kiites kahe laeva aastakuludeks 44 miljonit eurot, seega 5 x 44 = 220 miljonit eurot viie aasta jooksul.

| (47) | Kui jätta arvutustest välja 11. septembri sündmustele järgnenud aasta, mil laevu ei kasutatud, peab algse otsuse tingimustele vastav arengumõju olema järgmine: 4 aastat x 44 miljonit eurot = 176 miljonit eurot. Laevadega seotud kulud Prantsuse Polüneesias on praeguste arvutuste kohaselt 175,5 miljonit eurot, mis vastab ligikaudselt eespool nimetatud summale. |
| --- | --- |

(47)

Kui jätta arvutustest välja 11. septembri sündmustele järgnenud aasta, mil laevu ei kasutatud, peab algse otsuse tingimustele vastav arengumõju olema järgmine: 4 aastat x 44 miljonit eurot = 176 miljonit eurot. Laevadega seotud kulud Prantsuse Polüneesias on praeguste arvutuste kohaselt 175,5 miljonit eurot, mis vastab ligikaudselt eespool nimetatud summale.

| (48) | Seega võiks järeldada, et arvestades 11. septembri sündmuste kui vääramatu jõu mõju, on matkelaevade eelnev ja teada olev tulevane arengumõju sarnane algselt kavandatud mõjuga. |
| --- | --- |

(48)

Seega võiks järeldada, et arvestades 11. septembri sündmuste kui vääramatu jõu mõju, on matkelaevade eelnev ja teada olev tulevane arengumõju sarnane algselt kavandatud mõjuga.

| (49) | Seetõttu arvab komisjon, et abi arengumõju on saavutatud ja et abi osutamise lubamise tingimused on seega täidetud ning abi ei ole seega kuritarvitatud. |
| --- | --- |

(49)

Seetõttu arvab komisjon, et abi arengumõju on saavutatud ja et abi osutamise lubamise tingimused on seega täidetud ning abi ei ole seega kuritarvitatud.

VI.   Järeldus

| (50) | Komisjoni arvates on Prantsusmaa seadusvastaselt muutnud kahele matkelaevale antud arenguabi tingimusi ning see on vastuolus asutamislepingu artikli 88 lõikega 3. Siiski, arvestades vääramatu jõu tõttu kaotatud aega, vastab abi algselt Prantsuse Polüneesia arengule seatud eesmärkidele ning on kooskõlas ühisturuga ja eelkõige laevaehituse eeskirjadega arenguabi andmise kohta, |
| --- | --- |

(50)

Komisjoni arvates on Prantsusmaa seadusvastaselt muutnud kahele matkelaevale antud arenguabi tingimusi ning see on vastuolus asutamislepingu artikli 88 lõikega 3. Siiski, arvestades vääramatu jõu tõttu kaotatud aega, vastab abi algselt Prantsuse Polüneesia arengule seatud eesmärkidele ning on kooskõlas ühisturuga ja eelkõige laevaehituse eeskirjadega arenguabi andmise kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mille Prantsusmaa andis maksusoodustuste vormis arenguabina matkelaevadele Pacific Princess (enne R3 ) ja Tahitian Princess (enne R4 ), on kooskõlas ühisturuga asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti e tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 20. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  EÜT L 202, 18.7.1998, lk 1.

1

(2)  ELT C 105, 1.5.2003, lk 30.

2

(3)  EÜT L 292, 13.11.1999, lk 23.

3

(4)  Vt joonealust märkust 2.

4

(5)  11. juuli 1986. aasta seadus (mida on hiljem muudetud), mis käsitleb Prantsuse ülemeredepartemangudes ja -piirkondades tehtud tootlikke investeeringuid.

5

(6)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

6

(7)  Vaatamata sellele, et laevu aasta jooksul ei kasutatud, tuli neid hooldada ja hallata. Prantsusmaa hinnangu kohaselt olid Prantsuse Polüneesiaga seotud kulud ligi 8,5 miljonit eurot, mis hõlmasid meeskonna (kuigi laevu ei kasutatud, pidid meeskonnad neid korras hoidma), kütuse, tehnilise hoolduse ja sadamamaksudega seotud kulusid.

7

(8)  EÜT L 380, 31.12.1990, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 94/73/EÜ (EÜT L 351, 31.12.1994, lk 10).

8

(9)  Sama säte on ka määruses (EÜ) nr 1540/98, millega asendati direktiiv 90/684/EMÜ, ja komisjoni raamistikus laevaehitusele antava abi kohta (ELT C 317, 30.12.2003, lk 11), mis jõustus 1. jaanuaril 2004 pärast määruse (EÜ) nr 1540/98 aegumist.

9

(10)  Otsus ettevõtjaga Meyer Werft Papenburg seotud juhtumi N 843/01 kohta (EÜT C 238, 3.10.2002, lk 10).

10

---