# Az Európai Unió L 293/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 293 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. november 10. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 293

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. november 10.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1991 rendelete (2017. október 25.) az európai kockázatitőke-alapokról szóló 345/2013/EU rendelet és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló 346/2013/EU rendelet módosításáról (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1991 rendelete (2017. október 25.) az európai kockázatitőke-alapokról szóló 345/2013/EU rendelet és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló 346/2013/EU rendelet módosításáról (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2017.11.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 293/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.11.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 293/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2017/1991 RENDELETE

(2017. október 25.)

az európai kockázatitőke-alapokról szóló 345/2013/EU rendelet és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló 346/2013/EU rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A 345/2013/EU (4) és a 346/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) egységes követelményeket és feltételeket ír elő a kollektív befektetési vállalkozások azon kezelői számára, akik az Unióban az „EuVECA” vagy „ESZVA” megnevezést kívánják használni a minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozási alapok forgalmazására. A 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelet szabályokat állapít meg mindenekelőtt a minősített befektetések, a minősített portfólióvállalkozások és az elfogadható befektetők irányítására vonatkozóan. A 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendeletnek megfelelően csak azok az alapkezelők használhatják az „EuVECA” és „ESZVA” megnevezéseket, amelyek kezelésében álló eszközök összességében nem haladják meg a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett küszöbértéket. |
| --- | --- |

(1)

A 345/2013/EU (4) és a 346/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) egységes követelményeket és feltételeket ír elő a kollektív befektetési vállalkozások azon kezelői számára, akik az Unióban az „EuVECA” vagy „ESZVA” megnevezést kívánják használni a minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozási alapok forgalmazására. A 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelet szabályokat állapít meg mindenekelőtt a minősített befektetések, a minősített portfólióvállalkozások és az elfogadható befektetők irányítására vonatkozóan. A 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendeletnek megfelelően csak azok az alapkezelők használhatják az „EuVECA” és „ESZVA” megnevezéseket, amelyek kezelésében álló eszközök összességében nem haladják meg a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett küszöbértéket.

| (2) | Az európai beruházási tervről szóló, 2014. november 26-i bizottsági közlemény átfogó stratégiát határoz meg a finanszírozási hiány kezelésére, ami korlátozza Európa növekedési potenciálját és azt, hogy állampolgárai számára munkahelyeket teremtsen. Célja, hogy közpénzek felhasználásával és a befektetési környezet jogi keretének javításával mozgósítsa a magánbefektetést. |
| --- | --- |

(2)

Az európai beruházási tervről szóló, 2014. november 26-i bizottsági közlemény átfogó stratégiát határoz meg a finanszírozási hiány kezelésére, ami korlátozza Európa növekedési potenciálját és azt, hogy állampolgárai számára munkahelyeket teremtsen. Célja, hogy közpénzek felhasználásával és a befektetési környezet jogi keretének javításával mozgósítsa a magánbefektetést.

| (3) | A tőkepiaci unió megteremtésére irányuló cselekvési tervről szóló, 2015. szeptember 30-i bizottsági közlemény a beruházási terv fontos eleme. Célja, hogy a valódi egységes tőkepiac létrehozásával csökkentse a pénzügyi piacok széttagoltságát, és növelje a vállalkozások által az Unión belülről és kívülről bevonható forrásokat. Ez a közlemény előirányozza, hogy a 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendeletet módosítani kell annak biztosítása érdekében, hogy a keretrendszerek a lehető legjobban tudják támogatni a kis- és középvállalkozásokba (a továbbiakban: kkv-k) való befektetést. |
| --- | --- |

(3)

A tőkepiaci unió megteremtésére irányuló cselekvési tervről szóló, 2015. szeptember 30-i bizottsági közlemény a beruházási terv fontos eleme. Célja, hogy a valódi egységes tőkepiac létrehozásával csökkentse a pénzügyi piacok széttagoltságát, és növelje a vállalkozások által az Unión belülről és kívülről bevonható forrásokat. Ez a közlemény előirányozza, hogy a 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendeletet módosítani kell annak biztosítása érdekében, hogy a keretrendszerek a lehető legjobban tudják támogatni a kis- és középvállalkozásokba (a továbbiakban: kkv-k) való befektetést.

| (4) | A minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozási alapok piacát meg kell nyitni a méretgazdaságossági előnyök növelése, a tranzakciós és működési költségek csökkentése, a verseny javítása és a befektetőknek nyújtott kínálat megerősítése érdekében. A leendő alapkezelők körének kiszélesítése hozzájárul az említett piac megnyitásához és kedvezne a befektetést igénylő vállalkozásoknak azáltal, hogy a kockázati befektetési források szélesebb és változatosabb köréből származó finanszírozáshoz férhetnének hozzá. A 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelet hatályát ezért ki kell terjeszteni azáltal, hogy lehetővé válik az „EuVECA” és „ESZVA” megnevezések használata a kollektív befektetési vállalkozások 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelői számára. |
| --- | --- |

(4)

A minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozási alapok piacát meg kell nyitni a méretgazdaságossági előnyök növelése, a tranzakciós és működési költségek csökkentése, a verseny javítása és a befektetőknek nyújtott kínálat megerősítése érdekében. A leendő alapkezelők körének kiszélesítése hozzájárul az említett piac megnyitásához és kedvezne a befektetést igénylő vállalkozásoknak azáltal, hogy a kockázati befektetési források szélesebb és változatosabb köréből származó finanszírozáshoz férhetnének hozzá. A 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelet hatályát ezért ki kell terjeszteni azáltal, hogy lehetővé válik az „EuVECA” és „ESZVA” megnevezések használata a kollektív befektetési vállalkozások 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelői számára.

| (5) | A magas szintű befektetővédelem megőrzése érdekében a kollektív befektetési vállalkozások 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelőinek továbbra is az említett irányelv követelményeinek hatálya alá kell tartozniuk, és továbbra is meg kell felelniük a 345/2013/EU rendelet vagy a 346/2013/EU rendelet bizonyos rendelkezéseinek is, nevezetesen az elfogadható befektetésekre, a célzott befektetőkre és a tájékoztatási követelményekre vonatkozó rendelkezéseknek. Azoknak a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak, amelyekre a 2011/61/EU irányelv felügyeleti jogkört ruház, e jogkört az említett alapkezelőkre vonatkozóan is gyakorolniuk kell. |
| --- | --- |

(5)

A magas szintű befektetővédelem megőrzése érdekében a kollektív befektetési vállalkozások 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelőinek továbbra is az említett irányelv követelményeinek hatálya alá kell tartozniuk, és továbbra is meg kell felelniük a 345/2013/EU rendelet vagy a 346/2013/EU rendelet bizonyos rendelkezéseinek is, nevezetesen az elfogadható befektetésekre, a célzott befektetőkre és a tájékoztatási követelményekre vonatkozó rendelkezéseknek. Azoknak a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak, amelyekre a 2011/61/EU irányelv felügyeleti jogkört ruház, e jogkört az említett alapkezelőkre vonatkozóan is gyakorolniuk kell.

| (6) | Annak biztosítása érdekében, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok az „EuVECA” és „ESZVA” megnevezés minden egyes új használatáról tudjanak, a kollektív befektetési vállalkozások 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelőinek nyilvántartásba kell vetetniük minden olyan minősített kockázatitőke-alapot vagy minősített szociális vállalkozási alapot, amelyet kezelni és forgalmazni kívánnak. Ennek biztosítania kell, hogy az említett alapkezelők fenntarthassák üzleti modelljeiket azáltal, hogy kezelni tudják a más tagállamokban letelepedett kollektív befektetési vállalkozásokat, és tovább bővítik az álaluk kínált termékek körét. |
| --- | --- |

(6)

Annak biztosítása érdekében, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok az „EuVECA” és „ESZVA” megnevezés minden egyes új használatáról tudjanak, a kollektív befektetési vállalkozások 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelőinek nyilvántartásba kell vetetniük minden olyan minősített kockázatitőke-alapot vagy minősített szociális vállalkozási alapot, amelyet kezelni és forgalmazni kívánnak. Ennek biztosítania kell, hogy az említett alapkezelők fenntarthassák üzleti modelljeiket azáltal, hogy kezelni tudják a más tagállamokban letelepedett kollektív befektetési vállalkozásokat, és tovább bővítik az álaluk kínált termékek körét.

| (7) | Ki kell terjeszteni azon elfogadható vállalkozások körét, amelyekbe a minősített kockázatitőke-alapok befektethetnek, annak érdekében, hogy tovább lehessen növelni a tőkekínálatot a vállalkozások számára. A minősített portfólióvállalkozás fogalmát ezért ki kell terjeszteni a legfeljebb 499 alkalmazottat foglalkoztató (közepes piaci tőkeértékű kisebb vállalatok), a szabályozott piacon vagy multilaterális kereskedési rendszerben való kereskedésre be nem vezetett vállalkozásokra, valamint a kkv-tőkefinanszírozási piacon jegyzett kkv-kra. Az új befektetési lehetőségeknek lehetővé kell tenniük, hogy a növekedési szakaszban lévő azon szervezetek, amelyek már hozzájutnak más finanszírozási forrásokhoz, például a kkv-tőkefinanszírozási piacokhoz, részesülhessenek a minősített kockázatitőke-alapokból származó tőkéből, amely így hozzájárulhat a kkv-tőkefinanszírozási piac fejlődéséhez. Ezenfelül, a minősített kockázatitőke-alapokból a minősített portfólióvállalkozásokba irányuló befektetések nem zárják ki automatikusan a minősített portfólióvállalkozásokat az állami programokból. A befektetések további növelése érdekében meg kell hagyni a lehetőséget arra, hogy a 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelet alapján „alapok alapja” struktúrát hozzanak létre. |
| --- | --- |

(7)

Ki kell terjeszteni azon elfogadható vállalkozások körét, amelyekbe a minősített kockázatitőke-alapok befektethetnek, annak érdekében, hogy tovább lehessen növelni a tőkekínálatot a vállalkozások számára. A minősített portfólióvállalkozás fogalmát ezért ki kell terjeszteni a legfeljebb 499 alkalmazottat foglalkoztató (közepes piaci tőkeértékű kisebb vállalatok), a szabályozott piacon vagy multilaterális kereskedési rendszerben való kereskedésre be nem vezetett vállalkozásokra, valamint a kkv-tőkefinanszírozási piacon jegyzett kkv-kra. Az új befektetési lehetőségeknek lehetővé kell tenniük, hogy a növekedési szakaszban lévő azon szervezetek, amelyek már hozzájutnak más finanszírozási forrásokhoz, például a kkv-tőkefinanszírozási piacokhoz, részesülhessenek a minősített kockázatitőke-alapokból származó tőkéből, amely így hozzájárulhat a kkv-tőkefinanszírozási piac fejlődéséhez. Ezenfelül, a minősített kockázatitőke-alapokból a minősített portfólióvállalkozásokba irányuló befektetések nem zárják ki automatikusan a minősített portfólióvállalkozásokat az állami programokból. A befektetések további növelése érdekében meg kell hagyni a lehetőséget arra, hogy a 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelet alapján „alapok alapja” struktúrát hozzanak létre.

| (8) | Az „ESZVA” megnevezés használatának vonzóbbá tétele és a szociális vállalkozások tőkeellátásának további növelése érdekében – a pozitív szociális hatás fogalmának kibővítése révén – növelni kell az olyan elfogadható vállalkozások körét, amelyekbe a minősített szociális vállalkozási alapok befektethetnek. Ezen kibővítés által egyszerűsödne a szociális vállalkozási alapokra vonatkozó szabályozási környezet, és könnyebbé válna a befektetők említett alapokban való részvétele az arra vonatkozó eltérő értelmezések megszüntetése révén, hogy a különböző uniós összefüggésekben mi minősül pozitív szociális hatásnak. |
| --- | --- |

(8)

Az „ESZVA” megnevezés használatának vonzóbbá tétele és a szociális vállalkozások tőkeellátásának további növelése érdekében – a pozitív szociális hatás fogalmának kibővítése révén – növelni kell az olyan elfogadható vállalkozások körét, amelyekbe a minősített szociális vállalkozási alapok befektethetnek. Ezen kibővítés által egyszerűsödne a szociális vállalkozási alapokra vonatkozó szabályozási környezet, és könnyebbé válna a befektetők említett alapokban való részvétele az arra vonatkozó eltérő értelmezések megszüntetése révén, hogy a különböző uniós összefüggésekben mi minősül pozitív szociális hatásnak.

| (9) | A minősített kockázatitőke-alapok számára szintén lehetővé kell tenni, hogy hosszú távon részt vegyenek a nem jegyzett kkv-k, a nem jegyzett közepes piaci tőkeértékű kisebb vállalatok és a kkv-tőkefinanszírozási piacon jegyzett kkv-k finanszírozási létráján, hogy tovább tudják erősíteni azon potenciáljukat, hogy profitáljanak a nagy növekedési potenciállal rendelkező vállalkozásokból. Ezért lehetővé kell tenni az első befektetést követő kiegészítő (follow-on) befektetést. |
| --- | --- |

(9)

A minősített kockázatitőke-alapok számára szintén lehetővé kell tenni, hogy hosszú távon részt vegyenek a nem jegyzett kkv-k, a nem jegyzett közepes piaci tőkeértékű kisebb vállalatok és a kkv-tőkefinanszírozási piacon jegyzett kkv-k finanszírozási létráján, hogy tovább tudják erősíteni azon potenciáljukat, hogy profitáljanak a nagy növekedési potenciállal rendelkező vállalkozásokból. Ezért lehetővé kell tenni az első befektetést követő kiegészítő (follow-on) befektetést.

| (10) | A nyilvántartásba-vételi eljárásoknak egyszerűeknek és költséghatékonyaknak kell lenniük. Ezért valamely alapkezelő a 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelet szerinti nyilvántartásba vételének meg kell felelnie a 2011/61/EU irányelvben említett nyilvántartásba vétel céljának is a minősített kockázatitőke-alap vagy a minősített szociális vállalkozási alap kezelésének vonatkozásában. Helyénvaló, hogy a 345/2013/EU rendelet vagy a 346/2013/EU rendelet szerinti nyilvántartásba vételről szóló határozat és a nyilvántartásba vétel elutasítása adott esetben a nemzeti joggal összhangban közigazgatási vagy bírósági felülvizsgálat hatálya alá tartozzon. |
| --- | --- |

(10)

A nyilvántartásba-vételi eljárásoknak egyszerűeknek és költséghatékonyaknak kell lenniük. Ezért valamely alapkezelő a 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelet szerinti nyilvántartásba vételének meg kell felelnie a 2011/61/EU irányelvben említett nyilvántartásba vétel céljának is a minősített kockázatitőke-alap vagy a minősített szociális vállalkozási alap kezelésének vonatkozásában. Helyénvaló, hogy a 345/2013/EU rendelet vagy a 346/2013/EU rendelet szerinti nyilvántartásba vételről szóló határozat és a nyilvántartásba vétel elutasítása adott esetben a nemzeti joggal összhangban közigazgatási vagy bírósági felülvizsgálat hatálya alá tartozzon.

| (11) | A nyilvántartásba vétel iránti kérelemben megadott és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság, a továbbiakban: ESMA) rendelkezésére bocsátott információkat fel kell használni a partneri felülvizsgálatoknak az 1095/2010/EU rendelettel összhangban, és kizárólag a 2011/61/EU irányelv, a 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelet, valamint az 1095/2010/EU rendelet keretében történő megszervezése és elvégzése során, ideértve az információgyűjtésre vonatkozó szabályokat is. Ez semmilyen esetben nem lehet kihatással az 1095/2010/EU rendelet és a 2011/61/EU irányelv soron következő jogalkotási felülvizsgálatának kimenetelére. |
| --- | --- |

(11)

A nyilvántartásba vétel iránti kérelemben megadott és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság, a továbbiakban: ESMA) rendelkezésére bocsátott információkat fel kell használni a partneri felülvizsgálatoknak az 1095/2010/EU rendelettel összhangban, és kizárólag a 2011/61/EU irányelv, a 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelet, valamint az 1095/2010/EU rendelet keretében történő megszervezése és elvégzése során, ideértve az információgyűjtésre vonatkozó szabályokat is. Ez semmilyen esetben nem lehet kihatással az 1095/2010/EU rendelet és a 2011/61/EU irányelv soron következő jogalkotási felülvizsgálatának kimenetelére.

| (12) | A minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozási alapok kezelőire a fogadó tagállamok által kiszabott díjak és egyéb illetékek hozzájárulnak a szabályozási eltérésekhez, és olykor a határokon átnyúló tevékenységek jelentős akadályait jelentik. Az ilyen díjak és illetékek korlátozzák a tőke uniós határokon keresztül történő szabad mozgását, ezáltal aláássák a belső piac elveit. Ezért hangsúlyozni kell és egyértelművé kell tenni, hogy a fogadó tagállamra vonatkozó azon tilalom, miszerint a minősített kockázatitőke-alapoknak és a minősített szociális vállalkozási alapoknak a területén történő forgalmazásával összefüggésben nem írhat elő követelményeket vagy adminisztrációs eljárásokat, kiterjed arra is, hogy nem vethet ki díjakat és egyéb illetékeket az alapkezelőkre az ilyen alapok forgalmazásáért, amennyiben nem kell felügyeleti feladatokat ellátnia. |
| --- | --- |

(12)

A minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozási alapok kezelőire a fogadó tagállamok által kiszabott díjak és egyéb illetékek hozzájárulnak a szabályozási eltérésekhez, és olykor a határokon átnyúló tevékenységek jelentős akadályait jelentik. Az ilyen díjak és illetékek korlátozzák a tőke uniós határokon keresztül történő szabad mozgását, ezáltal aláássák a belső piac elveit. Ezért hangsúlyozni kell és egyértelművé kell tenni, hogy a fogadó tagállamra vonatkozó azon tilalom, miszerint a minősített kockázatitőke-alapoknak és a minősített szociális vállalkozási alapoknak a területén történő forgalmazásával összefüggésben nem írhat elő követelményeket vagy adminisztrációs eljárásokat, kiterjed arra is, hogy nem vethet ki díjakat és egyéb illetékeket az alapkezelőkre az ilyen alapok forgalmazásáért, amennyiben nem kell felügyeleti feladatokat ellátnia.

| (13) | A 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelet előírja, hogy a minősített kockázatitőke-alapok és minősített szociális vállalkozási alapok 2011/61/EU irányelvvel összhangban nem engedélyezett kezelői mindenkor elegendő saját forrással rendelkezzenek. A minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozási alapok kezelőire vonatkozó megfelelő és arányos sajátforrás-követelmény kialakítása érdekében a saját forrásokra vonatkozó követelménynek kumulatív kritériumokon kell alapulnia, valamint jelentős mértékben alacsonyabbnak és kevésbé bonyolultnak kell lennie a 2011/61/EU irányelvben meghatározott összegekhez képest, hogy figyelembe lehessen venni az említett alapok sajátosságait, jellegét és kis méretét, továbbá hogy tiszteletben lehessen tartani az arányosság elvét. Az ezen alapkezelőkre vonatkozó követelmények Unió-szerte egységes értelmezésének biztosítása érdekében e rendeletben rendelkezni kell a minimális tőkekövetelmények és a saját forrásokra vonatkozó követelmények alkalmazásáról. Tekintettel arra a különleges szerepre, amelyet a minősített kockázati tőkealapok és a minősített szociális vállalkozási alapok a tőkepiaci unió keretében betölthetnek, különösen a kockázati tőke és a szociális vállalkozások finanszírozásának elősegítésében, a nyilvántartásba vett alapkezelőkre alkalmazandó, egyedi és célzott, a saját forrásra vonatkozó szabályokat kell hozni, amelyek eltérnek a szavatolótőke 2011/61/EU irányelvben meghatározott, engedélyezett alapkezelőkre vonatkozó keretétől. |
| --- | --- |

(13)

A 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelet előírja, hogy a minősített kockázatitőke-alapok és minősített szociális vállalkozási alapok 2011/61/EU irányelvvel összhangban nem engedélyezett kezelői mindenkor elegendő saját forrással rendelkezzenek. A minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozási alapok kezelőire vonatkozó megfelelő és arányos sajátforrás-követelmény kialakítása érdekében a saját forrásokra vonatkozó követelménynek kumulatív kritériumokon kell alapulnia, valamint jelentős mértékben alacsonyabbnak és kevésbé bonyolultnak kell lennie a 2011/61/EU irányelvben meghatározott összegekhez képest, hogy figyelembe lehessen venni az említett alapok sajátosságait, jellegét és kis méretét, továbbá hogy tiszteletben lehessen tartani az arányosság elvét. Az ezen alapkezelőkre vonatkozó követelmények Unió-szerte egységes értelmezésének biztosítása érdekében e rendeletben rendelkezni kell a minimális tőkekövetelmények és a saját forrásokra vonatkozó követelmények alkalmazásáról. Tekintettel arra a különleges szerepre, amelyet a minősített kockázati tőkealapok és a minősített szociális vállalkozási alapok a tőkepiaci unió keretében betölthetnek, különösen a kockázati tőke és a szociális vállalkozások finanszírozásának elősegítésében, a nyilvántartásba vett alapkezelőkre alkalmazandó, egyedi és célzott, a saját forrásra vonatkozó szabályokat kell hozni, amelyek eltérnek a szavatolótőke 2011/61/EU irányelvben meghatározott, engedélyezett alapkezelőkre vonatkozó keretétől.

| (14) | Az ESMA számára lehetővé kell tenni, hogy a Bizottságnak való benyújtás céljából szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozzon ki. E standardoknak az alapkezelők vagy az alapok 345/2013/EU és 346/2013/EU rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemben a hatáskörrel rendelkező hatóságok rendelkezésére bocsátandó információk, és ezen információk azon része további meghatározására kell vonatkozniuk, amelyeket a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak annak érdekében kell az ESMA rendelkezésére bocsátaniuk, hogy az ESMA a 1095/2010/EU rendelet alapján partneri felülvizsgálatokat szervezhessen és végezhessen. |
| --- | --- |

(14)

Az ESMA számára lehetővé kell tenni, hogy a Bizottságnak való benyújtás céljából szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozzon ki. E standardoknak az alapkezelők vagy az alapok 345/2013/EU és 346/2013/EU rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemben a hatáskörrel rendelkező hatóságok rendelkezésére bocsátandó információk, és ezen információk azon része további meghatározására kell vonatkozniuk, amelyeket a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak annak érdekében kell az ESMA rendelkezésére bocsátaniuk, hogy az ESMA a 1095/2010/EU rendelet alapján partneri felülvizsgálatokat szervezhessen és végezhessen.

| (15) | Mivel ez a rendelet lehetővé teszi az „EuVECA” és „ESZVA” megnevezések használatát a kollektív befektetési vállalkozások 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelői számára, az ESMA által a 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelettel összhangban fenntartott központi adatbázisban szerepelnie kell az említett alapkezelők által kezelt és forgalmazott minősített kockázatitőke-alapokra és a minősített szociális vállalkozási alapokra vonatkozó információknak is. |
| --- | --- |

(15)

Mivel ez a rendelet lehetővé teszi az „EuVECA” és „ESZVA” megnevezések használatát a kollektív befektetési vállalkozások 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelői számára, az ESMA által a 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelettel összhangban fenntartott központi adatbázisban szerepelnie kell az említett alapkezelők által kezelt és forgalmazott minősített kockázatitőke-alapokra és a minősített szociális vállalkozási alapokra vonatkozó információknak is.

| (16) | A lehetséges piaci zavarok elkerülése érdekében a meglévő minősített kockázatitőke-alapok és a meglévő minősített szociális vállalkozási alapok meglévő kezelői számára az említett alapok időtartama alatt lehetővé kell tenni, hogy az e rendelet szerinti, saját forrásokra vonatkozó szabályoktól eltérhessenek. Ezeknek az alapkezelőknek mindazonáltal gondoskodniuk kell arról, hogy bármikor igazolni tudják a működés folytonosságának fenntartásához szükséges saját források elégséges voltát. |
| --- | --- |

(16)

A lehetséges piaci zavarok elkerülése érdekében a meglévő minősített kockázatitőke-alapok és a meglévő minősített szociális vállalkozási alapok meglévő kezelői számára az említett alapok időtartama alatt lehetővé kell tenni, hogy az e rendelet szerinti, saját forrásokra vonatkozó szabályoktól eltérhessenek. Ezeknek az alapkezelőknek mindazonáltal gondoskodniuk kell arról, hogy bármikor igazolni tudják a működés folytonosságának fenntartásához szükséges saját források elégséges voltát.

| (17) | A 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelet következő felülvizsgálatával összefüggésben a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy előnyös lenne-e további önkéntes lehetőséget létrehozni a lakossági befektetők számára a 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelet alapján feeder alap alkalmazásával a befektetői bázisukat bővíteni kívánó minősített kockázati tőkealapok és minősített szociális vállalkozási alapok esetében. A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a viszonylag magas minimális befektetési küszöb csökkentése kedvező lehet-e, különösen mivel ez a küszöb az említett alapokba történő további befektetés potenciális akadályának tekinthető. A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy helyénvaló lenne-e kiterjeszteni az „ESZVA” megnevezést bizonyos jelentős szociális hatású közösségi finanszírozási és mikrofinanszírozási szervezetekre. Jóllehet a kockázati tőke továbbra is egy rendkívül kockázatos befektetési forma, emlékeztetni kell arra, hogy a fogyasztók egyre több hasonlóan kockázatos, szabályozatlan befektetési formához férhetnek hozzá. Az ilyen befektetési formák, például a közösségi finanszírozás (crowdfunding), jelenleg nincsenek szabályozva uniós szinten, míg az „EuVECA” és „ESZVA” megnevezések használata szabályozva van és felügyelt. |
| --- | --- |

(17)

A 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelet következő felülvizsgálatával összefüggésben a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy előnyös lenne-e további önkéntes lehetőséget létrehozni a lakossági befektetők számára a 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendelet alapján feeder alap alkalmazásával a befektetői bázisukat bővíteni kívánó minősített kockázati tőkealapok és minősített szociális vállalkozási alapok esetében. A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a viszonylag magas minimális befektetési küszöb csökkentése kedvező lehet-e, különösen mivel ez a küszöb az említett alapokba történő további befektetés potenciális akadályának tekinthető. A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy helyénvaló lenne-e kiterjeszteni az „ESZVA” megnevezést bizonyos jelentős szociális hatású közösségi finanszírozási és mikrofinanszírozási szervezetekre. Jóllehet a kockázati tőke továbbra is egy rendkívül kockázatos befektetési forma, emlékeztetni kell arra, hogy a fogyasztók egyre több hasonlóan kockázatos, szabályozatlan befektetési formához férhetnek hozzá. Az ilyen befektetési formák, például a közösségi finanszírozás (crowdfunding), jelenleg nincsenek szabályozva uniós szinten, míg az „EuVECA” és „ESZVA” megnevezések használata szabályozva van és felügyelt.

| (18) | A Bizottság a tőkepiaci unióval kapcsolatos munkája során a forgalmazás fogalommeghatározását, továbbá ennek a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok általi eltérő értelmezését jelölte meg a határon átnyúló beruházások jelentős akadályaként. A Bizottságnak felül kell vizsgálnia, hogy megfelelő-e az említett fogalommeghatározás. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság a tőkepiaci unióval kapcsolatos munkája során a forgalmazás fogalommeghatározását, továbbá ennek a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok általi eltérő értelmezését jelölte meg a határon átnyúló beruházások jelentős akadályaként. A Bizottságnak felül kell vizsgálnia, hogy megfelelő-e az említett fogalommeghatározás.

| (19) | A Bizottságnak elemeznie kell továbbá, hogy helyénvaló-e az alapkezelői útlevél bevezetése a minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozási alapok kezelői esetében, valamint hogy a kockázati tőke vonatkozásában megfelelő-e a forgalmazás fogalommeghatározása. A Bizottságnak ezen elemzést követően – adott esetben jogalkotási javaslattal együtt – jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottságnak elemeznie kell továbbá, hogy helyénvaló-e az alapkezelői útlevél bevezetése a minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozási alapok kezelői esetében, valamint hogy a kockázati tőke vonatkozásában megfelelő-e a forgalmazás fogalommeghatározása. A Bizottságnak ezen elemzést követően – adott esetben jogalkotási javaslattal együtt – jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| (20) | Mivel e rendelet céljait, nevezetesen az „EuVECA” és „ESZVA” megnevezések használatának erősítése révén a minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozási alapok további erősítését, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban terjedelme és hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(20)

Mivel e rendelet céljait, nevezetesen az „EuVECA” és „ESZVA” megnevezések használatának erősítése révén a minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozási alapok további erősítését, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban terjedelme és hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (21) | Ez a rendelet nem érinti az állami támogatási szabályok minősített kockázatitőke-alapokra történő alkalmazását. Ezek az alapok a kkv-kba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítására irányuló állami támogatás eszközei lehetnek olyan módon, hogy például a magánbefektetők a közszektorbeli befektetőkhöz képest kedvezőbb bánásmódban részesülnek, amennyiben egy ilyen támogatás összeegyeztethető az állami támogatási szabályokkal és különösen a 651/2014/EU bizottsági rendelettel (8). |
| --- | --- |

(21)

Ez a rendelet nem érinti az állami támogatási szabályok minősített kockázatitőke-alapokra történő alkalmazását. Ezek az alapok a kkv-kba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítására irányuló állami támogatás eszközei lehetnek olyan módon, hogy például a magánbefektetők a közszektorbeli befektetőkhöz képest kedvezőbb bánásmódban részesülnek, amennyiben egy ilyen támogatás összeegyeztethető az állami támogatási szabályokkal és különösen a 651/2014/EU bizottsági rendelettel (8).

| (22) | A 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(22)

A 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 345/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   E rendelet 3–6. cikke, 12. cikke, 13. cikke (1) bekezdésének c) és i) pontja, 14a–19. cikke, 20. cikke (3) bekezdésének második albekezdése, valamint 21. és 21a. cikke a kollektív befektetési vállalkozásoknak azon, a 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelőire alkalmazandó, amelyek minősített kockázatitőke-alapok portfólióit kezelik, és az említett alapok Unióban történő forgalmazása során az »EuVECA« megnevezést kívánják használni.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   E rendelet 3–6. cikke, 12. cikke, 13. cikke (1) bekezdésének c) és i) pontja, 14a–19. cikke, 20. cikke (3) bekezdésének második albekezdése, valamint 21. és 21a. cikke a kollektív befektetési vállalkozásoknak azon, a 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelőire alkalmazandó, amelyek minősített kockázatitőke-alapok portfólióit kezelik, és az említett alapok Unióban történő forgalmazása során az »EuVECA« megnevezést kívánják használni.”

| 2. | A 3. cikkben az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  a) | a d) pont i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | amely a minősített kockázatitőke-alap által a vállalkozásba történő első befektetés idején megfelel a következő feltételek egyikének:






  — | a vállalkozást nem vezették be a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározott szabályozott piacon vagy a 22. pontjában meghatározott multilaterális kereskedési rendszerben való kereskedésre, és alkalmazottainak létszáma legfeljebb 499 fő, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A 3. cikkben az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

a)

a d) pont i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

amely a minősített kockázatitőke-alap által a vállalkozásba történő első befektetés idején megfelel a következő feltételek egyikének:

—

a vállalkozást nem vezették be a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározott szabályozott piacon vagy a 22. pontjában meghatározott multilaterális kereskedési rendszerben való kereskedésre, és alkalmazottainak létszáma legfeljebb 499 fő,

*1

| — | a vállalkozás a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 13. pontjában meghatározott kis- és középvállalkozás, amelyet az említett irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 12. pontjában meghatározott kkv-tőkefinanszírozási piacon jegyeznek. |
| --- | --- |

—

a vállalkozás a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 13. pontjában meghatározott kis- és középvállalkozás, amelyet az említett irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 12. pontjában meghatározott kkv-tőkefinanszírozási piacon jegyeznek.

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).”;"

*1

| b) | a k) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „k)   »letelepedés szerinti tagállam«: az a tagállam, amelyben a minősített kockázatitőke-alap kezelőjének létesítő okirat szerinti székhelye van;”; |
| --- | --- |

b)

a k) pont helyébe a következő szöveg lép:

„k)   »letelepedés szerinti tagállam«: az a tagállam, amelyben a minősített kockázatitőke-alap kezelőjének létesítő okirat szerinti székhelye van;”;

»letelepedés szerinti tagállam«

| c) | az m) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „m) | »hatáskörrel rendelkező hatóság«:






  i. | az e rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett alapkezelőre vonatkozóan a 2011/61/EU irányelv 3. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett hatáskörrel rendelkező hatóság; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

az m) pont helyébe a következő szöveg lép:

„m)

»hatáskörrel rendelkező hatóság«:

i.

az e rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett alapkezelőre vonatkozóan a 2011/61/EU irányelv 3. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett hatáskörrel rendelkező hatóság;

| ii. | az e rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett alapkezelőre vonatkozóan a 2011/61/EU irányelv 7. cikkének (1) bekezdésében említett hatáskörrel rendelkező hatóság; |
| --- | --- |

ii.

az e rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett alapkezelőre vonatkozóan a 2011/61/EU irányelv 7. cikkének (1) bekezdésében említett hatáskörrel rendelkező hatóság;

| iii. | a minősített kockázatitőke-alapokra vonatkozóan azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, amelyben a minősített kockázatitőke-alap letelepedett;”; |
| --- | --- |

iii.

a minősített kockázatitőke-alapokra vonatkozóan azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, amelyben a minősített kockázatitőke-alap letelepedett;”;

| d) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:
  „n)   »fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága«: a letelepedés szerinti tagállamtól eltérő azon tagállam hatósága, amelyben a minősített kockázatitőke-alap forgalmazásra kerül.” |
| --- | --- |

d)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„n)   »fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága«: a letelepedés szerinti tagállamtól eltérő azon tagállam hatósága, amelyben a minősített kockázatitőke-alap forgalmazásra kerül.”

»fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága«

| 3. | A 7. cikkben az f) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „f) | méltányosan kezeli a befektetőket. Ez nem zárja ki a közszektorbeli befektetőkkel szembenihez képest kedvezőbb elbánás alkalmazását a magánbefektetőkkel szemben, feltéve hogy az ilyen elbánás összeegyeztethető az állami támogatási szabályokkal, és különösen a 651/2014/EU bizottsági rendelet (*2) 21. cikkével, valamint hogy azt az alap alapszabályában vagy létesítő okiratában közzéteszik; |
| --- | --- | --- |

3.

A 7. cikkben az f) pont helyébe a következő szöveg lép:

„f)

méltányosan kezeli a befektetőket. Ez nem zárja ki a közszektorbeli befektetőkkel szembenihez képest kedvezőbb elbánás alkalmazását a magánbefektetőkkel szemben, feltéve hogy az ilyen elbánás összeegyeztethető az állami támogatási szabályokkal, és különösen a 651/2014/EU bizottsági rendelet (*2) 21. cikkével, valamint hogy azt az alap alapszabályában vagy létesítő okiratában közzéteszik;

*2

(*2)  A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).”."

*2

| 4. | A 10. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A belső kezelésű minősített kockázatitőke-alapoknak és a minősített kockázatitőke-alapok külső kezelőinek egyaránt 50 000 EUR induló tőkével kell rendelkezniük.”; |
| --- | --- | --- |

4.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A belső kezelésű minősített kockázatitőke-alapoknak és a minősített kockázatitőke-alapok külső kezelőinek egyaránt 50 000 EUR induló tőkével kell rendelkezniük.”;

| b) | a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(3)   A saját források összege mindenkor legalább az alapkezelőnél az előző évben felmerült általános költségek egynyolcada. A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága kiigazíthatja ezt a követelményt abban az esetben, ha az előző évhez képest lényeges változás következett be az alapkezelő üzleti tevékenységében. Ha a minősített kockázatitőke-alap kezelője még nem végez egy teljes éve üzleti tevékenységet, a követelmény az üzleti tervében szereplő várható általános költségek összegének egynyolcada, feltéve, hogy a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága nem kéri ennek a tervnek a kiigazítását.


  (4)   Amennyiben az alapkezelő által kezelt minősített kockázatitőke-alapok értéke meghaladja a 250 000 000 EUR-t, az alap kezelője további saját forrásokat bocsát rendelkezésre. E további összeg annak az összegnek a 0,02 %-a, amellyel a minősített kockázatitőke-alapok teljes értéke meghaladja a 250 000 000 EUR-t.


  (5)   A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága engedélyezheti a minősített kockázatitőke-alap kezelőjének, hogy a (4) bekezdésben említett további sajátforrás-összeg legfeljebb 50 %-át ne bocsássa rendelkezésre, ha az említett alapkezelő rendelkezik egy ugyanakkora összegre vonatkozó, olyan hitelintézet vagy biztosító által kiállított garanciával, amelynek a létesítő okirat szerinti székhelye valamely tagállamban található, vagy olyan harmadik országban, ahol a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által az uniós jogban megállapítottal egyenértékűnek elismert prudenciális szabályok vonatkoznak rá.


  (6)   A saját forrásokat rövid távon likvid eszközökbe vagy azonnal készpénzre váltható eszközökbe kell fektetni, és nem tartalmazhatnak spekulatív pozíciókat.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3)   A saját források összege mindenkor legalább az alapkezelőnél az előző évben felmerült általános költségek egynyolcada. A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága kiigazíthatja ezt a követelményt abban az esetben, ha az előző évhez képest lényeges változás következett be az alapkezelő üzleti tevékenységében. Ha a minősített kockázatitőke-alap kezelője még nem végez egy teljes éve üzleti tevékenységet, a követelmény az üzleti tervében szereplő várható általános költségek összegének egynyolcada, feltéve, hogy a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága nem kéri ennek a tervnek a kiigazítását.

(4)   Amennyiben az alapkezelő által kezelt minősített kockázatitőke-alapok értéke meghaladja a 250 000 000 EUR-t, az alap kezelője további saját forrásokat bocsát rendelkezésre. E további összeg annak az összegnek a 0,02 %-a, amellyel a minősített kockázatitőke-alapok teljes értéke meghaladja a 250 000 000 EUR-t.

(5)   A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága engedélyezheti a minősített kockázatitőke-alap kezelőjének, hogy a (4) bekezdésben említett további sajátforrás-összeg legfeljebb 50 %-át ne bocsássa rendelkezésre, ha az említett alapkezelő rendelkezik egy ugyanakkora összegre vonatkozó, olyan hitelintézet vagy biztosító által kiállított garanciával, amelynek a létesítő okirat szerinti székhelye valamely tagállamban található, vagy olyan harmadik országban, ahol a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által az uniós jogban megállapítottal egyenértékűnek elismert prudenciális szabályok vonatkoznak rá.

(6)   A saját forrásokat rövid távon likvid eszközökbe vagy azonnal készpénzre váltható eszközökbe kell fektetni, és nem tartalmazhatnak spekulatív pozíciókat.”

| 5. | A 12. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(4)   A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága az e cikk alapján gyűjtött információkat a 22. cikkben említett eljárás útján minden egyes érintett minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság, minden érintett fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, és az ESMA rendelkezésére bocsátja.” |
| --- | --- |

5.

A 12. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága az e cikk alapján gyűjtött információkat a 22. cikkben említett eljárás útján minden egyes érintett minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság, minden érintett fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, és az ESMA rendelkezésére bocsátja.”

| 6. | A 13. cikk (1) bekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az alapkezelő számára a kezelésében lévő minősített kockázatitőke-alapok megfelelő kezeléséhez szükséges emberi és technikai erőforrások fenntartásához rendelkezésre álló saját forrás mennyisége;” |
| --- | --- | --- |

6.

A 13. cikk (1) bekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az alapkezelő számára a kezelésében lévő minősített kockázatitőke-alapok megfelelő kezeléséhez szükséges emberi és technikai erőforrások fenntartásához rendelkezésre álló saját forrás mennyisége;”

| 7. | A 14. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdésben az e) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

7.

A 14. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdésben az e) pontot el kell hagyni;

| b) | a (2) bekezdésben a d) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdésben a d) pontot el kell hagyni;

| c) | a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(4)   A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága legkésőbb az (1) bekezdésben említett valamennyi információ benyújtását követő két hónappal tájékoztatja az (1) bekezdésben említett alapkezelőt, hogy megtörtént-e valamely minősített kockázatitőke-alap kezelőjeként való nyilvántartásba vétele.


  (5)   Az e cikk szerinti nyilvántartásba vétel a 2011/61/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételnek minősül a minősített kockázatitőke-alapok kezelése vonatkozásában.


  (6)   A minősített kockázatitőke-alapok e cikkben említett kezelői értesítik a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát az e cikk szerinti kezdeti nyilvántartásba vételükhöz szükséges feltételek bármely lényeges változásáról e változások végrehajtása előtt.
  Ha a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága úgy határoz, hogy korlátozásokat alkalmaz vagy elutasítja az első albekezdésben említett változásokat, az e változásokról szóló értesítés kézhezvételétől számított egy hónapon belül tájékoztatja a minősített kockázatitőke-alap kezelőjét. A hatáskörrel rendelkező hatóság ‒ miután értesítette a minősített kockázatitőke-alap kezelőjét ‒ legfeljebb egy hónappal meghosszabbíthatja ezt a határidőt, ha ezt az ügy különleges körülményei miatt szükségesnek tartja. Ha az érintett hatáskörrel rendelkező hatóság az adott értékelési időszakon belül nem emel kifogást a változásokkal szemben, akkor azok végrehajthatók.


  (7)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozhat ki az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba vétel iránti kérelemben a hatáskörrel rendelkező hatóságok részére benyújtandó információk és a (2) bekezdésben foglalt feltételek további pontosítása céljából.
  A Bizottság felhatalmazást kap e rendelet kiegészítésére az e bekezdés első albekezdésében említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.


  (8)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgozhat ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba vétel iránti kérelemben a hatáskörrel rendelkező hatóságok részére benyújtandó információk és a (2) bekezdésben foglalt feltételek tekintetében.
  A Bizottság felhatalmazást kap az ezen bekezdés első albekezdésében említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.


  (9)   Az ESMA az 1095/2010/EU rendelet 30. cikkével összhangban partneri felülvizsgálatokat szervez és végez a hatáskörrel rendelkező hatóságok által e rendeletnek megfelelően végrehajtott nyilvántartásba vételi eljárások következetességének erősítése érdekében.” |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(4)   A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága legkésőbb az (1) bekezdésben említett valamennyi információ benyújtását követő két hónappal tájékoztatja az (1) bekezdésben említett alapkezelőt, hogy megtörtént-e valamely minősített kockázatitőke-alap kezelőjeként való nyilvántartásba vétele.

(5)   Az e cikk szerinti nyilvántartásba vétel a 2011/61/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételnek minősül a minősített kockázatitőke-alapok kezelése vonatkozásában.

(6)   A minősített kockázatitőke-alapok e cikkben említett kezelői értesítik a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát az e cikk szerinti kezdeti nyilvántartásba vételükhöz szükséges feltételek bármely lényeges változásáról e változások végrehajtása előtt.

Ha a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága úgy határoz, hogy korlátozásokat alkalmaz vagy elutasítja az első albekezdésben említett változásokat, az e változásokról szóló értesítés kézhezvételétől számított egy hónapon belül tájékoztatja a minősített kockázatitőke-alap kezelőjét. A hatáskörrel rendelkező hatóság ‒ miután értesítette a minősített kockázatitőke-alap kezelőjét ‒ legfeljebb egy hónappal meghosszabbíthatja ezt a határidőt, ha ezt az ügy különleges körülményei miatt szükségesnek tartja. Ha az érintett hatáskörrel rendelkező hatóság az adott értékelési időszakon belül nem emel kifogást a változásokkal szemben, akkor azok végrehajthatók.

(7)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozhat ki az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba vétel iránti kérelemben a hatáskörrel rendelkező hatóságok részére benyújtandó információk és a (2) bekezdésben foglalt feltételek további pontosítása céljából.

A Bizottság felhatalmazást kap e rendelet kiegészítésére az e bekezdés első albekezdésében említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

(8)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgozhat ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba vétel iránti kérelemben a hatáskörrel rendelkező hatóságok részére benyújtandó információk és a (2) bekezdésben foglalt feltételek tekintetében.

A Bizottság felhatalmazást kap az ezen bekezdés első albekezdésében említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

(9)   Az ESMA az 1095/2010/EU rendelet 30. cikkével összhangban partneri felülvizsgálatokat szervez és végez a hatáskörrel rendelkező hatóságok által e rendeletnek megfelelően végrehajtott nyilvántartásba vételi eljárások következetességének erősítése érdekében.”

| 8. | A következő cikkek kerülnek beillesztésre:

  „14a. cikk

  (1)   A kollektív befektetési vállalkozások 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelői kérelmezik azon minősített kockázatitőke-alap nyilvántartásba vételét, amelyre az »EuVECA« megnevezést használni kívánják.


  (2)   Az (1) bekezdésben említett nyilvántartásba vétel iránti kérelmet a minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatósághoz kell benyújtani, és annak a következőket kell tartalmaznia:






  a) | a minősített kockázatitőke-alap alapszabálya vagy létesítő okirata; |
| --- | --- | --- |

8.

A következő cikkek kerülnek beillesztésre:

„14a. cikk

(1)   A kollektív befektetési vállalkozások 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelői kérelmezik azon minősített kockázatitőke-alap nyilvántartásba vételét, amelyre az »EuVECA« megnevezést használni kívánják.

(2)   Az (1) bekezdésben említett nyilvántartásba vétel iránti kérelmet a minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatósághoz kell benyújtani, és annak a következőket kell tartalmaznia:

a)

a minősített kockázatitőke-alap alapszabálya vagy létesítő okirata;

| b) | a letétkezelő azonosító adatai; |
| --- | --- |

b)

a letétkezelő azonosító adatai;

| c) | a 14. cikk (1) bekezdésében említett információk; |
| --- | --- |

c)

a 14. cikk (1) bekezdésében említett információk;

| d) | azon tagállamok felsorolása, amelyekben az (1) bekezdésben említett alapkezelők minősített kockázatitőke-alapokat létesítettek, vagy kívánnak létesíteni. |
| --- | --- |

d)

azon tagállamok felsorolása, amelyekben az (1) bekezdésben említett alapkezelők minősített kockázatitőke-alapokat létesítettek, vagy kívánnak létesíteni.

Az első albekezdés c) pontjának alkalmazásában a II. fejezet szerinti követelményeknek való megfelelés érdekében tett intézkedésekre vonatkozó információk az 5. és a 6. cikknek, valamint a 13. cikk (1) bekezdése c) és i) pontjának való megfelelés érdekében tett intézkedésekre vonatkoznak.

(3)   Ha a minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság és a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága különbözik egymástól, a minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság annak megválaszolását kéri a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságától, hogy az alapkezelőnek az ABA-k kezelésére szóló engedélye kiterjed-e a minősített kockázatitőke-alapra, valamint hogy teljesülnek-e a 14. cikk (2) bekezdésének a) pontjában megállapított feltételek.

A minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság továbbá felvilágosítást és tájékoztatást kérhet a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságától a (2) bekezdésben említett dokumentációval kapcsolatban.

A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága a minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság megkeresésére annak kézhezvételétől számított egy hónapon belül válaszol.

(4)   Az (1) bekezdésben említett alapkezelők nem kötelesek benyújtani azokat az információkat és dokumentumokat, amelyeket a 2011/61/EU irányelv alapján már benyújtottak.

(5)   A (2) bekezdéssel összhangban kapott dokumentáció értékelését és a (3) bekezdésben említett felvilágosítás és információ kézhezvételét követően a minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóságnak az alapot minősített kockázatitőke-alapként kell nyilvántartásba vennie, amennyiben az említett alap kezelője teljesíti a 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételeket.

(6)   A minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság legkésőbb az (1) bekezdésben említett alapkezelő által a (2) bekezdésben említett dokumentáció teljes körű benyújtását követő két hónappal tájékoztatja az említett alapkezelőt, hogy megtörtént-e az említett alap minősített kockázatitőke-alapként való nyilvántartásba vétele.

(7)   Az e cikk szerinti nyilvántartásba vétel az Unió teljes területén érvényes, és lehetővé teszi az egész Unióban az említett alapok »EuVECA« megnevezéssel történő forgalmazását.

(8)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a hatáskörrel rendelkező hatóságok részére a (2) bekezdéssel összhangban benyújtandó információk további pontosítása céljából az ESMA szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozhat ki.

A Bizottság felhatalmazást kap e rendelet kiegészítésére az e bekezdés első albekezdésében említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

(9)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgozhat ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára a (2) bekezdéssel összhangban történő információnyújtáshoz.

A Bizottság felhatalmazást kap az e bekezdés első albekezdésében említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

(10)   Az ESMA az 1095/2010/EU rendelet 30. cikkével összhangban partneri felülvizsgálatokat szervez és végez a hatáskörrel rendelkező hatóságok által e rendeletnek megfelelően végrehajtott nyilvántartásba vételi eljárások következetességének erősítése érdekében.

14b. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a 14. cikkben említett alapkezelő vagy a 14a. cikkben említett alap nyilvántartásba vételének elutasítását indokolni kelljen, arról értesíteni kelljen az ugyanazon cikkekben említett alapkezelőket, és az elutasítás ellen valamely nemzeti bíróságnál, vagy közigazgatási vagy egyéb hatóságnál jogorvoslatnak legyen helye. E jogorvoslati jog akkor is alkalmazandó a nyilvántartásba vétel vonatkozásában, ha a nyilvántartásba vétel iránti kérelemről nem hoznak döntést azon időponttól számított két hónapos időtartamon belül, hogy a minősített kockázatitőke-alap kezelője valamennyi szükséges információt benyújtott. A tagállamok kötelezővé tehetik, hogy az érintett alapkezelő az említett jogorvoslati jog gyakorlása előtt merítse ki a nemzeti jogban biztosított valamennyi előzetes közigazgatási jogorvoslati lehetőséget.”

| 9. | A 16. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága haladéktalanul értesíti a fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait és az ESMA-t a minősített kockázatitőke-alap kezelőjének nyilvántartásba vételéről vagy a nyilvántartásból történő törléséről, valamely minősített kockázatitőke-alap nyilvántartáshoz történő hozzáadásáról vagy a nyilvántartásból történő törléséről és az azon tagállamok jegyzékéhez történő hozzáadásról vagy arról való törlésről, amelyben a minősített kockázatitőke-alap kezelője minősített kockázatitőke-alapokat kíván forgalmazni.
  Az első albekezdés alkalmazásában, a 14a. cikk alapján nyilvántartásba vett minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság haladéktalanul értesíti a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát, a fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait és az ESMA-t minden minősített kockázatitőke-alap nyilvántartáshoz történő hozzáadásáról vagy a nyilvántartásból történő törléséről vagy az azon tagállamok jegyzékéhez történő hozzáadásról vagy arról való törlésről, amelyben a minősített kockázatitőke-alap kezelője az említett alapot forgalmazni kívánja.


  (2)   A fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai a minősített kockázatitőkealap-kezelővel szemben nem írhatnak elő semmilyen követelményt vagy adminisztratív eljárást a minősített kockázatitőke-alapok forgalmazásával kapcsolatban, továbbá nem köthetik a forgalmazást előzetes jóváhagyáshoz. Az ilyen követelmények vagy adminisztratív eljárások magukban foglalják a díjakat és egyéb illetékeket is.” |
| --- | --- |

9.

A 16. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága haladéktalanul értesíti a fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait és az ESMA-t a minősített kockázatitőke-alap kezelőjének nyilvántartásba vételéről vagy a nyilvántartásból történő törléséről, valamely minősített kockázatitőke-alap nyilvántartáshoz történő hozzáadásáról vagy a nyilvántartásból történő törléséről és az azon tagállamok jegyzékéhez történő hozzáadásról vagy arról való törlésről, amelyben a minősített kockázatitőke-alap kezelője minősített kockázatitőke-alapokat kíván forgalmazni.

Az első albekezdés alkalmazásában, a 14a. cikk alapján nyilvántartásba vett minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság haladéktalanul értesíti a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát, a fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait és az ESMA-t minden minősített kockázatitőke-alap nyilvántartáshoz történő hozzáadásáról vagy a nyilvántartásból történő törléséről vagy az azon tagállamok jegyzékéhez történő hozzáadásról vagy arról való törlésről, amelyben a minősített kockázatitőke-alap kezelője az említett alapot forgalmazni kívánja.

(2)   A fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai a minősített kockázatitőkealap-kezelővel szemben nem írhatnak elő semmilyen követelményt vagy adminisztratív eljárást a minősített kockázatitőke-alapok forgalmazásával kapcsolatban, továbbá nem köthetik a forgalmazást előzetes jóváhagyáshoz. Az ilyen követelmények vagy adminisztratív eljárások magukban foglalják a díjakat és egyéb illetékeket is.”

| 10. | A következő cikk kerül beillesztésre:

  „16a. cikk

  (1)   A 14. cikk (9) bekezdése és a 14a. cikk (10) bekezdése szerinti partneri felülvizsgálatok megszervezése és elvégzése céljából a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága vagy – amennyiben ez eltérő – a minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság biztosítja, hogy a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló, a 14. cikk (1) és (2) bekezdésében és a 14a. cikk (2) bekezdésében meghatározott végleges információt az ESMA számára a nyilvántartásba vétel után kellő időben rendelkezésre bocsássák. Ezen információkat a 22. cikkben említett eljárás útján kell rendelkezésre bocsátani.


  (2)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA az (1) bekezdéssel összhangban számára rendelkezésre bocsátandó információk további pontosítása céljából szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozhat ki.
  A Bizottság felhatalmazást kap e rendelet kiegészítésére az e bekezdés első albekezdésében említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.


  (3)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az ESMA számára az (1) bekezdéssel összhangban történő információnyújtáshoz.
  A Bizottság felhatalmazást kap az ezen bekezdés első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.” |
| --- | --- |

10.

A következő cikk kerül beillesztésre:

„16a. cikk

(1)   A 14. cikk (9) bekezdése és a 14a. cikk (10) bekezdése szerinti partneri felülvizsgálatok megszervezése és elvégzése céljából a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága vagy – amennyiben ez eltérő – a minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság biztosítja, hogy a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló, a 14. cikk (1) és (2) bekezdésében és a 14a. cikk (2) bekezdésében meghatározott végleges információt az ESMA számára a nyilvántartásba vétel után kellő időben rendelkezésre bocsássák. Ezen információkat a 22. cikkben említett eljárás útján kell rendelkezésre bocsátani.

(2)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA az (1) bekezdéssel összhangban számára rendelkezésre bocsátandó információk további pontosítása céljából szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozhat ki.

A Bizottság felhatalmazást kap e rendelet kiegészítésére az e bekezdés első albekezdésében említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

(3)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az ESMA számára az (1) bekezdéssel összhangban történő információnyújtáshoz.

A Bizottság felhatalmazást kap az ezen bekezdés első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.”

| 11. | A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „17. cikk

  (1)   Az ESMA az interneten keresztül nyilvánosan hozzáférhető központi adatbázist tart fenn, amely tartalmazza az összes olyan alapkezelő felsorolását, amely »EuVECA« megnevezést használó minősített kockázatitőke-alapot kezel, az összes olyan minősített kockázatitőke-alap felsorolását, amelyre vonatkozóan ezt a megnevezést használják, valamint azon országok felsorolását, amelyekben ezen alapokat forgalmazzák.


  (2)   Az ESMA honlapján internetes hivatkozásokat tesz közzé, amelyek a 3. cikk első bekezdése d) pontja iv. alpontjában foglalt alkalmazandó követelményt teljesítő harmadik országokra vonatkozó információkra mutatnak.” |
| --- | --- |

11.

A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„17. cikk

(1)   Az ESMA az interneten keresztül nyilvánosan hozzáférhető központi adatbázist tart fenn, amely tartalmazza az összes olyan alapkezelő felsorolását, amely »EuVECA« megnevezést használó minősített kockázatitőke-alapot kezel, az összes olyan minősített kockázatitőke-alap felsorolását, amelyre vonatkozóan ezt a megnevezést használják, valamint azon országok felsorolását, amelyekben ezen alapokat forgalmazzák.

(2)   Az ESMA honlapján internetes hivatkozásokat tesz közzé, amelyek a 3. cikk első bekezdése d) pontja iv. alpontjában foglalt alkalmazandó követelményt teljesítő harmadik országokra vonatkozó információkra mutatnak.”

| 12. | A 18. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(1a)   A 2. cikk (2) bekezdésében említett alapkezelők esetében a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága felelős annak felügyeletéért, hogy az alapkezelő intézkedései és szervezeti felépítése megfelelő legyen annak érdekében, hogy az említett alapkezelő meg tudjon felelni az általa kezelt összes minősített kockázatitőke-alap létrehozására és működésére vonatkozó kötelezettségeknek és szabályoknak.


  (1b)   A 2. cikk (2) bekezdésében említett alapkezelő által kezelt minősített kockázatitőke-alap esetében a minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság felelős annak felügyeletéért, hogy a minősített kockázatitőke-alap megfelel-e az 5. és a 6. cikkben, valamint a 13. cikk (1) bekezdésének c) és i) pontjában meghatározott szabályoknak. A minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság felelős annak felügyeletéért is, hogy az alap megfelel-e az alapszabályában vagy létesítő okiratában foglalt kötelezettségeknek.” |
| --- | --- |

12.

A 18. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(1a)   A 2. cikk (2) bekezdésében említett alapkezelők esetében a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága felelős annak felügyeletéért, hogy az alapkezelő intézkedései és szervezeti felépítése megfelelő legyen annak érdekében, hogy az említett alapkezelő meg tudjon felelni az általa kezelt összes minősített kockázatitőke-alap létrehozására és működésére vonatkozó kötelezettségeknek és szabályoknak.

(1b)   A 2. cikk (2) bekezdésében említett alapkezelő által kezelt minősített kockázatitőke-alap esetében a minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság felelős annak felügyeletéért, hogy a minősített kockázatitőke-alap megfelel-e az 5. és a 6. cikkben, valamint a 13. cikk (1) bekezdésének c) és i) pontjában meghatározott szabályoknak. A minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság felelős annak felügyeletéért is, hogy az alap megfelel-e az alapszabályában vagy létesítő okiratában foglalt kötelezettségeknek.”

| 13. | A 19. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Az ESMA az 1095/2010/EU rendelet 30. cikkével összhangban partneri felülvizsgálatokat szervez és végez a hatáskörrel rendelkező hatóságok által e rendeletnek megfelelően végrehajtott felügyeleti és vizsgálati hatáskörökkel kapcsolatos eljárások következetességének erősítése érdekében.” |
| --- | --- |

13.

A 19. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az ESMA az 1095/2010/EU rendelet 30. cikkével összhangban partneri felülvizsgálatokat szervez és végez a hatáskörrel rendelkező hatóságok által e rendeletnek megfelelően végrehajtott felügyeleti és vizsgálati hatáskörökkel kapcsolatos eljárások következetességének erősítése érdekében.”

| 14. | A 20. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdésben a „2015. május 16” szöveg helyébe a „2020. március 2” szöveg lép”; |
| --- | --- | --- |

14.

A 20. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdésben a „2015. május 16” szöveg helyébe a „2020. március 2” szöveg lép”;

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   A 2. cikk (1) bekezdésében említett alapkezelőknek mindenkor meg kell felelniük e rendeletnek, és felelősséggel tartoznak e rendelet bármely megsértéséért, ideértve az e rendelet megsértéséből eredő veszteségeket és károkat is.
  A 2. cikk (2) bekezdésében említett alapkezelőknek mindenkor meg kell felelniük a 2011/61/EU irányelvnek. Ezek az alapkezelők kötelesek gondoskodni az e rendeletnek való megfelelésről, és a 2011/61/EU irányelv szerinti felelősséggel tartoznak. Az említett alapkezelők felelősséggel tartoznak az e rendelet megsértéséből eredő veszteségekért és károkért is.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A 2. cikk (1) bekezdésében említett alapkezelőknek mindenkor meg kell felelniük e rendeletnek, és felelősséggel tartoznak e rendelet bármely megsértéséért, ideértve az e rendelet megsértéséből eredő veszteségeket és károkat is.

A 2. cikk (2) bekezdésében említett alapkezelőknek mindenkor meg kell felelniük a 2011/61/EU irányelvnek. Ezek az alapkezelők kötelesek gondoskodni az e rendeletnek való megfelelésről, és a 2011/61/EU irányelv szerinti felelősséggel tartoznak. Az említett alapkezelők felelősséggel tartoznak az e rendelet megsértéséből eredő veszteségekért és károkért is.”

| 15. | A 21. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett adott esetben meghozza a (2) bekezdésben említett megfelelő intézkedéseket, amennyiben a minősített kockázatitőke-alap kezelője:” |
| --- | --- | --- | --- |

15.

A 21. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett adott esetben meghozza a (2) bekezdésben említett megfelelő intézkedéseket, amennyiben a minősített kockázatitőke-alap kezelője:”

| ii. | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | használja az »EuVECA« megnevezést, azonban nem került nyilvántartásba vételre a 14. cikkel összhangban, vagy a minősített kockázatitőke-alap nem került nyilvántartásba vételre a 14a. cikkel összhangban;” |
| --- | --- | --- |

ii.

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

használja az »EuVECA« megnevezést, azonban nem került nyilvántartásba vételre a 14. cikkel összhangban, vagy a minősített kockázatitőke-alap nem került nyilvántartásba vételre a 14a. cikkel összhangban;”

| iii. | az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | a nyilvántartásba vételt a 14. vagy a 14a. cikket megsértve hamis nyilatkozatok alapján vagy bármely egyéb szabálytalan módon érte el;”; |
| --- | --- | --- |

iii.

az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

a nyilvántartásba vételt a 14. vagy a 14a. cikket megsértve hamis nyilatkozatok alapján vagy bármely egyéb szabálytalan módon érte el;”;

| b) | a (2), a (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az (1) bekezdésben említett esetekben a hatáskörrel rendelkező hatóság szükség szerint:






  a) | adott esetben intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy a minősített kockázatitőke-alap kezelője megfeleljen az 5. és a 6. cikknek, a 7. cikk a) és b) pontjának, valamint a 12–14a. cikknek; |
| --- | --- | --- |

b)

a (2), a (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben említett esetekben a hatáskörrel rendelkező hatóság szükség szerint:

a)

adott esetben intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy a minősített kockázatitőke-alap kezelője megfeleljen az 5. és a 6. cikknek, a 7. cikk a) és b) pontjának, valamint a 12–14a. cikknek;

| b) | megtiltja az érintett minősített kockázatitőke-alap kezelőjének az »EuVECA« megnevezés használatát, és törli az említett alapkezelőt vagy az érintett minősített kockázatitőke-alapot a nyilvántartásból. |
| --- | --- |

b)

megtiltja az érintett minősített kockázatitőke-alap kezelőjének az »EuVECA« megnevezés használatát, és törli az említett alapkezelőt vagy az érintett minősített kockázatitőke-alapot a nyilvántartásból.

(3)   Az (1) bekezdésben említett hatáskörrel rendelkező hatóság haladéktalanul tájékoztat minden más érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságot, a 14. cikk (1) bekezdésének d) pontjával összhangban a fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait, és az ESMA-t a minősített kockázatitőke-alap kezelőjének vagy a minősített kockázatitőke-alapnak a nyilvántartásból történő törléséről.

(4)   Az egy vagy több minősített kockázatitőke-alapnak az Unióban »EuVECA« megnevezés alatti forgalmazására vonatkozó jog a hatáskörrel rendelkező hatóság (2) bekezdés b) pontjában említett határozatának időpontjától kezdve azonnali hatállyal megszűnik.”;

| c) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   Adott esetben a letelepedés szerinti tagállam vagy a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága haladéktalanul tájékoztatja az ESMA-t arról, ha egyértelmű és bizonyítható oka van azt feltételezni, hogy a minősített kockázatitőke-alap kezelője a 21. cikk (1) bekezdésének a)–i) pontjában említett jogsértések bármelyikét elkövette.
  Az ESMA az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett az 1095/2010/EU rendelet 17. cikkével összhangban ajánlásokat intézhet a hatáskörrel rendelkező hatóságokhoz annak érdekében, hogy hozzák meg az e cikk (2) bekezdésében említett intézkedések valamelyikét, vagy tartózkodjanak az ilyen intézkedések meghozatalától.” |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   Adott esetben a letelepedés szerinti tagállam vagy a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága haladéktalanul tájékoztatja az ESMA-t arról, ha egyértelmű és bizonyítható oka van azt feltételezni, hogy a minősített kockázatitőke-alap kezelője a 21. cikk (1) bekezdésének a)–i) pontjában említett jogsértések bármelyikét elkövette.

Az ESMA az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett az 1095/2010/EU rendelet 17. cikkével összhangban ajánlásokat intézhet a hatáskörrel rendelkező hatóságokhoz annak érdekében, hogy hozzák meg az e cikk (2) bekezdésében említett intézkedések valamelyikét, vagy tartózkodjanak az ilyen intézkedések meghozatalától.”

| 16. | A következő cikk kerül beillesztésre:

  „21a. cikk
  A hatáskörrel rendelkező hatóságokra a 2011/61/EU irányelvvel összhangban többek között a szankciókkal kapcsolatban átruházott hatásköröket az e rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett alapkezelők vonatkozásában is gyakorolni kell.” |
| --- | --- |

16.

A következő cikk kerül beillesztésre:

„21a. cikk

A hatáskörrel rendelkező hatóságokra a 2011/61/EU irányelvvel összhangban többek között a szankciókkal kapcsolatban átruházott hatásköröket az e rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett alapkezelők vonatkozásában is gyakorolni kell.”

| 17. | A 26. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a) pontjában a „2017. július 22” szöveg helyébe a „2022. március 2” szöveg lép”; |
| --- | --- | --- |

17.

A 26. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a) pontjában a „2017. július 22” szöveg helyébe a „2022. március 2” szöveg lép”;

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(4)   A 2011/61/EU irányelv 69. cikke szerinti felülvizsgálattal párhuzamosan, különösen az említett irányelv 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján nyilvántartásba vett alapkezelők tekintetében a Bizottság elemzi:






  a) | a minősített kockázatitőke-alapok kezelését és azt, hogy helyénvaló-e változtatásokat tenni a jogi keretre vonatkozóan, ideértve egy alapkezelői útlevél lehetőségét; valamint |
| --- | --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A 2011/61/EU irányelv 69. cikke szerinti felülvizsgálattal párhuzamosan, különösen az említett irányelv 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján nyilvántartásba vett alapkezelők tekintetében a Bizottság elemzi:

a)

a minősített kockázatitőke-alapok kezelését és azt, hogy helyénvaló-e változtatásokat tenni a jogi keretre vonatkozóan, ideértve egy alapkezelői útlevél lehetőségét; valamint

| b) | a minősített kockázatitőke-alapok vonatkozásában a forgalmazás fogalommeghatározásának megfelelőségét, valamint e fogalommeghatározásnak és az arra vonatkozó eltérő nemzeti értelmezéseknek a minősített kockázatitőke-alapok működésére és életképességére, és az ilyen alapok határon átnyúló forgalmazására gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

b)

a minősített kockázatitőke-alapok vonatkozásában a forgalmazás fogalommeghatározásának megfelelőségét, valamint e fogalommeghatározásnak és az arra vonatkozó eltérő nemzeti értelmezéseknek a minősített kockázatitőke-alapok működésére és életképességére, és az ilyen alapok határon átnyúló forgalmazására gyakorolt hatását.

A Bizottság ezen felülvizsgálatot követően – adott esetben a vonatkozó jogalkotási javaslattal együtt – jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”

2. cikk

A 346/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   E rendelet 3–6, cikke, 10. és 13. cikke, 14. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontja, 15a–20. cikke, 21. cikke (3) bekezdésének második albekezdése, valamint 22. cikke és 22a. cikke a kollektív befektetési vállalkozásoknak azon, a 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelőire alkalmazandó, amelyek minősített szociális vállalkozási alapok portfólióit kezelik, és az említett alapok Unióban történő forgalmazása során az »ESZVA« megnevezést kívánják használni.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   E rendelet 3–6, cikke, 10. és 13. cikke, 14. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontja, 15a–20. cikke, 21. cikke (3) bekezdésének második albekezdése, valamint 22. cikke és 22a. cikke a kollektív befektetési vállalkozásoknak azon, a 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelőire alkalmazandó, amelyek minősített szociális vállalkozási alapok portfólióit kezelik, és az említett alapok Unióban történő forgalmazása során az »ESZVA« megnevezést kívánják használni.”

| 2. | A 3. cikk (1) bekezdésének első albekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a d) pont ii. alpontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „ii. | létesítő okirata, alapszabálya vagy más, a társaság alapításáról szóló szabályzat vagy létesítő okirat szerinti elsődleges célja, hogy mérhető, pozitív szociális hatásokat érjen el, amennyiben a vállalkozás:






  — | társadalmi megtérülést létrehozó szolgáltatásokat nyújt vagy árukat termel, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk (1) bekezdésének első albekezdése a következőképpen módosul:

a)

a d) pont ii. alpontjának helyébe a következő szöveg lép:

„ii.

létesítő okirata, alapszabálya vagy más, a társaság alapításáról szóló szabályzat vagy létesítő okirat szerinti elsődleges célja, hogy mérhető, pozitív szociális hatásokat érjen el, amennyiben a vállalkozás:

—

társadalmi megtérülést létrehozó szolgáltatásokat nyújt vagy árukat termel,

| — | árutermelési vagy szolgáltatásnyújtási módja a szociális célkitűzését szolgálja, vagy |
| --- | --- |

—

árutermelési vagy szolgáltatásnyújtási módja a szociális célkitűzését szolgálja, vagy

| — | kizárólag az első két franciabekezdésben meghatározott szociális gazdasági társaságoknak nyújt pénzügyi támogatást;” |
| --- | --- |

—

kizárólag az első két franciabekezdésben meghatározott szociális gazdasági társaságoknak nyújt pénzügyi támogatást;”

| b) | a k) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „k)   »letelepedés szerinti tagállam«: az a tagállam, amelyben valamely minősített szociális vállalkozási alap kezelőjének létesítő okirat szerinti székhelye van;”; |
| --- | --- |

b)

a k) pont helyébe a következő szöveg lép:

„k)   »letelepedés szerinti tagállam«: az a tagállam, amelyben valamely minősített szociális vállalkozási alap kezelőjének létesítő okirat szerinti székhelye van;”;

»letelepedés szerinti tagállam«

| c) | az m) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „m) | »hatáskörrel rendelkező hatóság«:






  i. | az e rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett alapkezelőkre vonatkozóan a 2011/61/EU irányelv 3. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett, hatáskörrel rendelkező hatóság; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

az m) pont helyébe a következő szöveg lép:

„m)

»hatáskörrel rendelkező hatóság«:

i.

az e rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett alapkezelőkre vonatkozóan a 2011/61/EU irányelv 3. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett, hatáskörrel rendelkező hatóság;

| ii. | az e rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett alapkezelőkre vonatkozóan a 2011/61/EU irányelv 7. cikkének (1) bekezdésében említett, hatáskörrel rendelkező hatóság; |
| --- | --- |

ii.

az e rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett alapkezelőkre vonatkozóan a 2011/61/EU irányelv 7. cikkének (1) bekezdésében említett, hatáskörrel rendelkező hatóság;

| iii. | a minősített szociális vállalkozási alapokra vonatkozóan azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, amelyben a minősített szociális vállalkozási alap letelepedett;”; |
| --- | --- |

iii.

a minősített szociális vállalkozási alapokra vonatkozóan azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, amelyben a minősített szociális vállalkozási alap letelepedett;”;

| d) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:
  „n)   »a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága«: a letelepedés szerint tagállamtól eltérő azon tagállam hatósága, amelyben a minősített szociális vállalkozási alap forgalmazásra kerül;” |
| --- | --- |

d)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„n)   »a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága«: a letelepedés szerint tagállamtól eltérő azon tagállam hatósága, amelyben a minősített szociális vállalkozási alap forgalmazásra kerül;”

»a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága«

| 3. | A 11. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A belső kezelésű minősített szociális vállalkozási alapoknak és a minősített szociális vállalkozási alapok külső kezelőinek egyaránt 50 000 EUR induló tőkével kell rendelkezniük.” |
| --- | --- | --- |

3.

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A belső kezelésű minősített szociális vállalkozási alapoknak és a minősített szociális vállalkozási alapok külső kezelőinek egyaránt 50 000 EUR induló tőkével kell rendelkezniük.”

| b) | a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(3)   A saját források összege mindenkor legalább az alapkezelőnél az előző évben felmerült általános költségek egynyolcada. A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága kiigazíthatja ezt a követelményt abban az esetben, ha az előző évhez képest lényeges változás következett be az alapkezelő üzleti tevékenységében. Ha a minősített szociális vállalkozási alap kezelője még nem végez egy teljes éve üzleti tevékenységet, a követelmény az üzleti tervében szereplő várható általános költségek összegének egynyolcada, feltéve, hogy a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága nem kéri ennek a tervnek a kiigazítását.


  (4)   Amennyiben az alapkezelő által kezelt minősített szociális vállalkozási alapok értéke meghaladja a 250 000 000 EUR-t, az alap kezelője további saját forrásokat bocsát rendelkezésre. E további összeg annak az összegnek a 0,02 %-a, amellyel a minősített szociális vállalkozási alap teljes értéke meghaladja a 250 000 000 EUR-t.


  (5)   A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága engedélyezheti a minősített szociális vállalkozási alap kezelőjének, hogy a (4) bekezdésben említett további sajátforrás-összeg legfeljebb 50 %-át ne bocsássa rendelkezésre, ha az említett alapkezelő rendelkezik egy ugyanakkora összegre vonatkozó, olyan hitelintézet vagy biztosító által kiállított garanciával, amelynek a létesítő okirat szerinti székhelye valamely tagállamban található, vagy olyan harmadik országban, ahol a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által az uniós jogban megállapítottal egyenértékűnek elismert prudenciális szabályok vonatkoznak rá.


  (6)   A saját forrásokat rövid távon likvid eszközökbe vagy azonnal készpénzre váltható eszközökbe kell fektetni, és nem tartalmazhatnak spekulatív pozíciókat.” |
| --- | --- |

b)

a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3)   A saját források összege mindenkor legalább az alapkezelőnél az előző évben felmerült általános költségek egynyolcada. A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága kiigazíthatja ezt a követelményt abban az esetben, ha az előző évhez képest lényeges változás következett be az alapkezelő üzleti tevékenységében. Ha a minősített szociális vállalkozási alap kezelője még nem végez egy teljes éve üzleti tevékenységet, a követelmény az üzleti tervében szereplő várható általános költségek összegének egynyolcada, feltéve, hogy a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága nem kéri ennek a tervnek a kiigazítását.

(4)   Amennyiben az alapkezelő által kezelt minősített szociális vállalkozási alapok értéke meghaladja a 250 000 000 EUR-t, az alap kezelője további saját forrásokat bocsát rendelkezésre. E további összeg annak az összegnek a 0,02 %-a, amellyel a minősített szociális vállalkozási alap teljes értéke meghaladja a 250 000 000 EUR-t.

(5)   A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága engedélyezheti a minősített szociális vállalkozási alap kezelőjének, hogy a (4) bekezdésben említett további sajátforrás-összeg legfeljebb 50 %-át ne bocsássa rendelkezésre, ha az említett alapkezelő rendelkezik egy ugyanakkora összegre vonatkozó, olyan hitelintézet vagy biztosító által kiállított garanciával, amelynek a létesítő okirat szerinti székhelye valamely tagállamban található, vagy olyan harmadik országban, ahol a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által az uniós jogban megállapítottal egyenértékűnek elismert prudenciális szabályok vonatkoznak rá.

(6)   A saját forrásokat rövid távon likvid eszközökbe vagy azonnal készpénzre váltható eszközökbe kell fektetni, és nem tartalmazhatnak spekulatív pozíciókat.”

| 4. | A 13. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | tájékoztatás az 5. cikk (1) bekezdésében említett, a minősített befektetésektől eltérő eszközökbe történő befektetések jellegéről, értékéről és céljáról.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

A 13. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

tájékoztatás az 5. cikk (1) bekezdésében említett, a minősített befektetésektől eltérő eszközökbe történő befektetések jellegéről, értékéről és céljáról.”;

| ii. | a bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „f) | annak ismertetése, hogy hogyan veszik figyelembe a minősített szociális vállalkozási alap befektetési megközelítésében a környezeti és éghajlati kockázatokat.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

a bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„f)

annak ismertetése, hogy hogyan veszik figyelembe a minősített szociális vállalkozási alap befektetési megközelítésében a környezeti és éghajlati kockázatokat.”;

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága az e cikk alapján gyűjtött információkat a 23. cikkben említett eljárás útján minden egyes érintett minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság, minden érintett fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága és az ESMA rendelkezésére bocsátja.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága az e cikk alapján gyűjtött információkat a 23. cikkben említett eljárás útján minden egyes érintett minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság, minden érintett fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága és az ESMA rendelkezésére bocsátja.”

| 5. | A 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az alapkezelő számára a kezelésében lévő minősített szociális vállalkozási alapok megfelelő kezeléséhez szükséges emberi és technikai erőforrások fenntartásához rendelkezésre álló saját forrás mennyisége;” |
| --- | --- | --- |

5.

A 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az alapkezelő számára a kezelésében lévő minősített szociális vállalkozási alapok megfelelő kezeléséhez szükséges emberi és technikai erőforrások fenntartásához rendelkezésre álló saját forrás mennyisége;”

| 6. | A 15. cikk a következőképen módosul:






  a) | az (1) bekezdésben az e) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

6.

A 15. cikk a következőképen módosul:

a)

az (1) bekezdésben az e) pontot el kell hagyni;

| b) | a (2) bekezdésében a d) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdésében a d) pontot el kell hagyni;

| c) | a következő bekezdések kerülnek beillesztésre:

  „(4)   A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága legkésőbb az (1) bekezdésben említett valamennyi információ benyújtását követő két hónappal tájékoztatja az (1) bekezdésben említett alapkezelőt, hogy megtörtént-e valamely minősített szociális vállalkozási alap kezelőjeként való nyilvántartásba vétele.


  (5)   Az e cikk szerinti nyilvántartásba vétel a 2011/61/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételnek minősül a minősített szociális vállalkozási alapok kezelése vonatkozásában.


  (6)   A minősített szociális vállalkozási alapok e cikkben említett kezelői értesítik a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát az e cikk szerinti kezdeti nyilvántartásba vételükhöz szükséges feltételek bármely lényeges változásáról e változások végrehajtása előtt.
  Ha a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága úgy határoz, hogy korlátozásokat alkalmaz vagy elutasítja az első albekezdésben említett változásokat, az e változásokról szóló értesítés kézhezvételétől számított egy hónapon belül tájékoztatja a minősített szociális vállalkozás alapkezelőjét. A hatáskörrel rendelkező hatóság – miután értesítette a minősített szociális vállalkozás alapkezelőjét – legfeljebb egy hónappal meghosszabbíthatja ezt a határidőt, ha ezt az ügy különleges körülményei miatt szükségesnek tartja. Ha az érintett hatáskörrel rendelkező hatóság az adott értékelési időszakon belül nem emel kifogást a változásokkal szemben, akkor azok végrehajthatók.


  (7)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozhat ki az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba vétel iránti kérelemben a hatáskörrel rendelkező hatóságok részére benyújtandó információk és a (2) bekezdésben foglalt feltételek további pontosítása céljából.
  A Bizottság felhatalmazást kap e rendelet kiegészítésére az e bekezdés első albekezdésében említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.


  (8)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgozhat ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba vétel iránti kérelemben a hatáskörrel rendelkező hatóságok részére benyújtandó információk és a (2) bekezdésben foglalt feltételek tekintetében.
  A Bizottság felhatalmazást kap az ezen bekezdés első albekezdésében említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.


  (9)   Az ESMA az 1095/2010/EU rendelet 30. cikkével összhangban partneri felülvizsgálatokat szervez és végez a hatáskörrel rendelkező hatóságok által e rendeletnek megfelelően végrehajtott nyilvántartásba vételi eljárások következetességének erősítése érdekében.” |
| --- | --- |

c)

a következő bekezdések kerülnek beillesztésre:

„(4)   A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága legkésőbb az (1) bekezdésben említett valamennyi információ benyújtását követő két hónappal tájékoztatja az (1) bekezdésben említett alapkezelőt, hogy megtörtént-e valamely minősített szociális vállalkozási alap kezelőjeként való nyilvántartásba vétele.

(5)   Az e cikk szerinti nyilvántartásba vétel a 2011/61/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételnek minősül a minősített szociális vállalkozási alapok kezelése vonatkozásában.

(6)   A minősített szociális vállalkozási alapok e cikkben említett kezelői értesítik a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát az e cikk szerinti kezdeti nyilvántartásba vételükhöz szükséges feltételek bármely lényeges változásáról e változások végrehajtása előtt.

Ha a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága úgy határoz, hogy korlátozásokat alkalmaz vagy elutasítja az első albekezdésben említett változásokat, az e változásokról szóló értesítés kézhezvételétől számított egy hónapon belül tájékoztatja a minősített szociális vállalkozás alapkezelőjét. A hatáskörrel rendelkező hatóság – miután értesítette a minősített szociális vállalkozás alapkezelőjét – legfeljebb egy hónappal meghosszabbíthatja ezt a határidőt, ha ezt az ügy különleges körülményei miatt szükségesnek tartja. Ha az érintett hatáskörrel rendelkező hatóság az adott értékelési időszakon belül nem emel kifogást a változásokkal szemben, akkor azok végrehajthatók.

(7)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozhat ki az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba vétel iránti kérelemben a hatáskörrel rendelkező hatóságok részére benyújtandó információk és a (2) bekezdésben foglalt feltételek további pontosítása céljából.

A Bizottság felhatalmazást kap e rendelet kiegészítésére az e bekezdés első albekezdésében említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

(8)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgozhat ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba vétel iránti kérelemben a hatáskörrel rendelkező hatóságok részére benyújtandó információk és a (2) bekezdésben foglalt feltételek tekintetében.

A Bizottság felhatalmazást kap az ezen bekezdés első albekezdésében említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

(9)   Az ESMA az 1095/2010/EU rendelet 30. cikkével összhangban partneri felülvizsgálatokat szervez és végez a hatáskörrel rendelkező hatóságok által e rendeletnek megfelelően végrehajtott nyilvántartásba vételi eljárások következetességének erősítése érdekében.”

| 7. | A következő cikkek kerülnek beillesztésre:

  „15a. cikk

  (1)   A kollektív befektetési vállalkozások 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelői kérelmezik azon minősített szociális vállalkozási alap nyilvántartásba vételét, amelyre az »ESZVA« megnevezést használni kívánják.


  (2)   Az (1) bekezdésben említett nyilvántartásba vétel iránti kérelmet a minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatósághoz kell benyújtani, és annak a következőket kell tartalmaznia:






  a) | a minősített szociális vállalkozási alap alapszabálya vagy létesítő okirata; |
| --- | --- | --- |

7.

A következő cikkek kerülnek beillesztésre:

„15a. cikk

(1)   A kollektív befektetési vállalkozások 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelői kérelmezik azon minősített szociális vállalkozási alap nyilvántartásba vételét, amelyre az »ESZVA« megnevezést használni kívánják.

(2)   Az (1) bekezdésben említett nyilvántartásba vétel iránti kérelmet a minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatósághoz kell benyújtani, és annak a következőket kell tartalmaznia:

a)

a minősített szociális vállalkozási alap alapszabálya vagy létesítő okirata;

| b) | a letétkezelő azonosító adatai; |
| --- | --- |

b)

a letétkezelő azonosító adatai;

| c) | a 15. cikk (1) bekezdésében említett információk; |
| --- | --- |

c)

a 15. cikk (1) bekezdésében említett információk;

| d) | azon tagállamok felsorolása, amelyekben az (1) bekezdésben említett alapkezelők minősített szociális vállalkozási alapokat létesítettek, vagy kívánnak létesíteni. |
| --- | --- |

d)

azon tagállamok felsorolása, amelyekben az (1) bekezdésben említett alapkezelők minősített szociális vállalkozási alapokat létesítettek, vagy kívánnak létesíteni.

Az első albekezdés c) pontjának alkalmazásában a II. fejezet szerinti követelményeknek való megfelelés érdekében tett intézkedésekre vonatkozó információk az 5., 6. és a 10. cikknek, a 13. cikk (2) bekezdésének, valamint a 14. cikk (1) bekezdése d), e) és f) pontjának való megfelelés érdekében tett intézkedésekre vonatkoznak.

(3)   Ha a minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság és a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága különbözik egymástól, a minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság annak megválaszolását kéri a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságától, hogy az említett alapkezelőnek az ABA-k kezelésére szóló engedélye kiterjed-e a minősített szociális vállalkozási alapra, valamint hogy teljesülnek-e a 15. cikk (2) bekezdésének a) pontjában megállapított feltételek.

A minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság továbbá felvilágosítást és tájékoztatást kérhet a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságától a (2) bekezdésben említett dokumentációval kapcsolatban.

A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága a minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság megkeresésére annak kézhezvételétől számított egy hónapon belül válaszol.

(4)   Az (1) bekezdésben említett alapkezelők nem kötelesek benyújtani azokat az információkat és dokumentumokat, amelyeket a 2011/61/EU irányelv alapján már benyújtottak.

(5)   A (2) bekezdéssel összhangban kapott dokumentáció értékelését és a (3) bekezdésben említett felvilágosítás és tájékoztatás kézhezvételét követően a minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóságnak az alapot minősített szociális vállalkozási alapként kell nyilvántartásba vennie, amennyiben az említett alap kezelője teljesíti a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételeket.

(6)   A minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság az (1) bekezdésben említett alapkezelőt legkésőbb az említett alapkezelő által a (2) bekezdésben említett dokumentáció teljes körű benyújtását követő két hónappal tájékoztatja, hogy megtörtént-e az említett alap minősített szociális vállalkozási alapként való nyilvántartásba vétele.

(7)   Az e cikk szerinti nyilvántartásba vétel az Unió teljes területén érvényes, és lehetővé teszi az egész Unióban az említett alapok »ESZVA« megnevezéssel történő forgalmazását.

(8)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a hatáskörrel rendelkező hatóságok részére a (2) bekezdéssel összhangban benyújtandó információk további pontosítása céljából az ESMA szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozhat ki.

A Bizottság felhatalmazást kap e rendelet kiegészítésére az e bekezdés első albekezdésében említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

(9)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgozhat ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára a (2) bekezdéssel összhangban történő információnyújtáshoz.

A Bizottság felhatalmazást kap az ezen bekezdés első albekezdésében említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

(10)   Az ESMA az 1095/2010/EU rendelet 30. cikkével összhangban partneri felülvizsgálatokat szervez és végez a hatáskörrel rendelkező hatóságok által e rendeletnek megfelelően végrehajtott nyilvántartásba vételi eljárások következetességének erősítése érdekében.

15b. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a 15. cikkben említett alapkezelő vagy a 15 a. cikkben említett alap nyilvántartásba vételének elutasítását indokolni kelljen, arról értesíteni kelljen az ugyanazon cikkekben említett alapkezelőket, és az elutasítás ellen valamely nemzeti bíróságnál, vagy közigazgatási vagy egyéb hatóságnál jogorvoslatnak legyen helye. E jogorvoslati jog akkor is alkalmazandó a nyilvántartásba vétel vonatkozásában, ha a nyilvántartásba vétel iránti kérelemről nem hoznak döntést azon időponttól számított két hónapos időtartamon belül, hogy a minősített szociális vállalkozási alap kezelője valamennyi szükséges információt benyújtott. A tagállamok kötelezővé tehetik, hogy az érintett alapkezelő az említett jogorvoslati jog gyakorlása előtt merítse ki a nemzeti jogban biztosított valamennyi előzetes közigazgatási jogorvoslati lehetőséget.”;

| 8. | A 17. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága haladéktalanul értesíti a fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait és az ESMA-t a minősített szociális vállalkozási alap kezelőjének nyilvántartásba vételéről vagy a nyilvántartásból történő törléséről, valamely minősített szociális vállalkozási alap nyilvántartáshoz történő hozzáadásáról vagy a nyilvántartásból történő törléséről és az azon tagállamok jegyzékéhez történő hozzáadásról vagy arról való törlésről, amelyben a minősített szociális vállalkozási alap kezelője minősített szociális vállalkozási alapokat kíván forgalmazni.
  Az első albekezdés alkalmazásában, a 15a. cikk alapján nyilvántartásba vett minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság haladéktalanul értesíti a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát, a fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait és az ESMA-t minden minősített szociális vállalkozási alap nyilvántartáshoz történő hozzáadásáról vagy nyilvántartásból történő törléséről vagy az azon tagállamok jegyzékéhez történő bármely hozzáadásról vagy arról való törlésről, amelyben a minősített szociális vállalkozási alap kezelője az említett alapot forgalmazni kívánja.


  (2)   A fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai a minősített szociális vállalkozás alapkezelőjével szemben nem írhatnak elő semmilyen követelményt vagy adminisztratív eljárást a minősített szociális vállalkozási alapok forgalmazásával kapcsolatban, továbbá nem köthetik a forgalmazást előzetes jóváhagyáshoz. Az ilyen követelmények vagy adminisztratív eljárások magukban foglalják a díjakat és egyéb illetékeket is.”; |
| --- | --- |

8.

A 17. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága haladéktalanul értesíti a fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait és az ESMA-t a minősített szociális vállalkozási alap kezelőjének nyilvántartásba vételéről vagy a nyilvántartásból történő törléséről, valamely minősített szociális vállalkozási alap nyilvántartáshoz történő hozzáadásáról vagy a nyilvántartásból történő törléséről és az azon tagállamok jegyzékéhez történő hozzáadásról vagy arról való törlésről, amelyben a minősített szociális vállalkozási alap kezelője minősített szociális vállalkozási alapokat kíván forgalmazni.

Az első albekezdés alkalmazásában, a 15a. cikk alapján nyilvántartásba vett minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság haladéktalanul értesíti a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát, a fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait és az ESMA-t minden minősített szociális vállalkozási alap nyilvántartáshoz történő hozzáadásáról vagy nyilvántartásból történő törléséről vagy az azon tagállamok jegyzékéhez történő bármely hozzáadásról vagy arról való törlésről, amelyben a minősített szociális vállalkozási alap kezelője az említett alapot forgalmazni kívánja.

(2)   A fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai a minősített szociális vállalkozás alapkezelőjével szemben nem írhatnak elő semmilyen követelményt vagy adminisztratív eljárást a minősített szociális vállalkozási alapok forgalmazásával kapcsolatban, továbbá nem köthetik a forgalmazást előzetes jóváhagyáshoz. Az ilyen követelmények vagy adminisztratív eljárások magukban foglalják a díjakat és egyéb illetékeket is.”;

| 9. | A következő cikk kerül beillesztésre:

  „17a. cikk

  (1)   A 15. cikk (9) bekezdése és a 15a. cikk (10) bekezdése szerinti partneri felülvizsgálatok megszervezése és elvégzése céljából a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága vagy – amennyiben ez eltérő – a minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság biztosítja, hogy a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló, a 15. cikk (1) és (2) bekezdésében és a 15a. cikk (2) bekezdésében meghatározott végleges információt az ESMA számára a nyilvántartásba vétel után kellő időben rendelkezésre bocsássák. Ezen információkat a 23. cikkben említett eljárás útján kell rendelkezésre bocsátani.


  (2)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA az (1) bekezdéssel összhangban számára rendelkezésére bocsátandó információk további pontosítása céljából szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozhat ki.
  A Bizottság felhatalmazást kap e rendelet kiegészítésére az e bekezdés első albekezdésében említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.


  (3)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az ESMA számára az (1) bekezdéssel összhangban történő információnyújtáshoz.
  A Bizottság felhatalmazást kap az ezen bekezdés első albekezdésében említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.” |
| --- | --- |

9.

A következő cikk kerül beillesztésre:

„17a. cikk

(1)   A 15. cikk (9) bekezdése és a 15a. cikk (10) bekezdése szerinti partneri felülvizsgálatok megszervezése és elvégzése céljából a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága vagy – amennyiben ez eltérő – a minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság biztosítja, hogy a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló, a 15. cikk (1) és (2) bekezdésében és a 15a. cikk (2) bekezdésében meghatározott végleges információt az ESMA számára a nyilvántartásba vétel után kellő időben rendelkezésre bocsássák. Ezen információkat a 23. cikkben említett eljárás útján kell rendelkezésre bocsátani.

(2)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA az (1) bekezdéssel összhangban számára rendelkezésére bocsátandó információk további pontosítása céljából szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozhat ki.

A Bizottság felhatalmazást kap e rendelet kiegészítésére az e bekezdés első albekezdésében említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

(3)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az ESMA számára az (1) bekezdéssel összhangban történő információnyújtáshoz.

A Bizottság felhatalmazást kap az ezen bekezdés első albekezdésében említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.”

| 10. | A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „18. cikk

  (1)   Az ESMA az interneten keresztül nyilvánosan hozzáférhető központi adatbázist tart fenn, amely tartalmazza az összes olyan alapkezelő felsorolását, amely »ESZVA« megnevezést használó minősített szociális vállalkozási alapot kezel, az összes olyan minősített szociális vállalkozási alap felsorolását, amelyre vonatkozóan ezt a megnevezést használják, valamint azon országok felsorolását, amelyekben ezen alapokat forgalmazzák.


  (2)   Az ESMA honlapján internetes hivatkozásokat tesz közzé, amelyek a 3. cikk (1) bekezdés első albekezdése d) pontja v. alpontjában foglalt alkalmazandó követelményt teljesítő harmadik országokra vonatkozó információkra mutatnak.” |
| --- | --- |

10.

A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„18. cikk

(1)   Az ESMA az interneten keresztül nyilvánosan hozzáférhető központi adatbázist tart fenn, amely tartalmazza az összes olyan alapkezelő felsorolását, amely »ESZVA« megnevezést használó minősített szociális vállalkozási alapot kezel, az összes olyan minősített szociális vállalkozási alap felsorolását, amelyre vonatkozóan ezt a megnevezést használják, valamint azon országok felsorolását, amelyekben ezen alapokat forgalmazzák.

(2)   Az ESMA honlapján internetes hivatkozásokat tesz közzé, amelyek a 3. cikk (1) bekezdés első albekezdése d) pontja v. alpontjában foglalt alkalmazandó követelményt teljesítő harmadik országokra vonatkozó információkra mutatnak.”

| 11. | A 19. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(1a)   A 2. cikk (2) bekezdésében említett alapkezelő esetében a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága felelős annak felügyeletéért, hogy az alapkezelő intézkedései és szervezeti felépítése megfelelő legyen annak érdekében, hogy az említett alapkezelő meg tudjon felelni az általa kezelt összes minősített szociális vállalkozási alap létrehozására és működésére vonatkozó kötelezettségeknek és szabályoknak.


  (1b)   A 2. cikk (2) bekezdésében említett alapkezelő által kezelt minősített kockázatitőke-alap esetében a minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság felelős annak felügyeletéért, hogy a minősített kockázatitőke-alap megfelel-e az 5. és a 6. cikkben, valamint a 14. cikk (1) bekezdésének c) és i) pontjában meghatározott szabályoknak. A minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság felelős annak felügyeletéért is, hogy az alap megfelel-e az alapszabályában vagy létesítő okiratában foglalt kötelezettségeknek.” |
| --- | --- |

11.

A 19. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(1a)   A 2. cikk (2) bekezdésében említett alapkezelő esetében a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága felelős annak felügyeletéért, hogy az alapkezelő intézkedései és szervezeti felépítése megfelelő legyen annak érdekében, hogy az említett alapkezelő meg tudjon felelni az általa kezelt összes minősített szociális vállalkozási alap létrehozására és működésére vonatkozó kötelezettségeknek és szabályoknak.

(1b)   A 2. cikk (2) bekezdésében említett alapkezelő által kezelt minősített kockázatitőke-alap esetében a minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság felelős annak felügyeletéért, hogy a minősített kockázatitőke-alap megfelel-e az 5. és a 6. cikkben, valamint a 14. cikk (1) bekezdésének c) és i) pontjában meghatározott szabályoknak. A minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság felelős annak felügyeletéért is, hogy az alap megfelel-e az alapszabályában vagy létesítő okiratában foglalt kötelezettségeknek.”

| 12. | A 20. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Az ESMA az 1095/2010/EU rendelet 30. cikkével összhangban partneri felülvizsgálatokat szervez és végez a hatáskörrel rendelkező hatóságok által e rendeletnek megfelelően végrehajtott felügyeleti és vizsgálati hatáskörökkel kapcsolatos eljárások következetességének erősítése érdekében.” |
| --- | --- |

12.

A 20. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az ESMA az 1095/2010/EU rendelet 30. cikkével összhangban partneri felülvizsgálatokat szervez és végez a hatáskörrel rendelkező hatóságok által e rendeletnek megfelelően végrehajtott felügyeleti és vizsgálati hatáskörökkel kapcsolatos eljárások következetességének erősítése érdekében.”

| 13. | A 21. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdésben szereplő „2015. május 16” szöveg helyébe a „2020. március 2” szöveg lép”; |
| --- | --- | --- |

13.

A 21. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdésben szereplő „2015. május 16” szöveg helyébe a „2020. március 2” szöveg lép”;

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   A 2. cikk (1) bekezdésében említett alapkezelőknek mindenkor meg kell felelniük e rendeletnek, és felelősséggel tartoznak e rendelet bármely megsértéséért, ideértve az e rendelet megsértéséből eredő veszteségeket és károkat is.
  A 2. cikk (2) bekezdésében említett alapkezelőnek mindenkor meg kell felelniük a 2011/61/EU irányelvnek. Ezek az alapkezelők kötelesek gondoskodni az e rendeletnek való megfelelésről, és a 2011/61/EU irányelv szerinti felelősséggel tartoznak. Ezek az alapkezelők felelősséggel tartoznak az e rendelet megsértéséből eredő veszteségekért és károkért is.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A 2. cikk (1) bekezdésében említett alapkezelőknek mindenkor meg kell felelniük e rendeletnek, és felelősséggel tartoznak e rendelet bármely megsértéséért, ideértve az e rendelet megsértéséből eredő veszteségeket és károkat is.

A 2. cikk (2) bekezdésében említett alapkezelőnek mindenkor meg kell felelniük a 2011/61/EU irányelvnek. Ezek az alapkezelők kötelesek gondoskodni az e rendeletnek való megfelelésről, és a 2011/61/EU irányelv szerinti felelősséggel tartoznak. Ezek az alapkezelők felelősséggel tartoznak az e rendelet megsértéséből eredő veszteségekért és károkért is.”

| 14. | A 22. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett adott esetben meghozza a (2) bekezdésben említett megfelelő intézkedéseket, amennyiben a minősített szociális vállalkozási alap kezelője:” |
| --- | --- | --- | --- |

14.

A 22. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett adott esetben meghozza a (2) bekezdésben említett megfelelő intézkedéseket, amennyiben a minősített szociális vállalkozási alap kezelője:”

| ii. | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | használja az »ESZVA« megnevezést, azonban nem került nyilvántartásba vételre a 15. cikkel összhangban, vagy a minősített szociális vállalkozási alap nem került nyilvántartásba vételre a 15a. cikkel összhangban;” |
| --- | --- | --- |

ii.

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

használja az »ESZVA« megnevezést, azonban nem került nyilvántartásba vételre a 15. cikkel összhangban, vagy a minősített szociális vállalkozási alap nem került nyilvántartásba vételre a 15a. cikkel összhangban;”

| iii. | az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | a nyilvántartásba vételt a 15. vagy a 15a. cikket megsértve hamis nyilatkozatok alapján vagy egyéb szabálytalan módon érte el;”; |
| --- | --- | --- |

iii.

az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

a nyilvántartásba vételt a 15. vagy a 15a. cikket megsértve hamis nyilatkozatok alapján vagy egyéb szabálytalan módon érte el;”;

| b) | a (2), (3) és (4) bekezdés helyébe a következő bekezdések lépnek:

  „(2)   Az (1) bekezdésben említett esetekben a hatáskörrel rendelkező hatóság szükség szerint:






  a) | adott esetben intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy a minősített szociális vállalkozás alapkezelője megfeleljen az 5. és 6. cikknek, a 7. cikk a) és b) pontjának, valamint a 13–15a. cikknek; |
| --- | --- | --- |

b)

a (2), (3) és (4) bekezdés helyébe a következő bekezdések lépnek:

„(2)   Az (1) bekezdésben említett esetekben a hatáskörrel rendelkező hatóság szükség szerint:

a)

adott esetben intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy a minősített szociális vállalkozás alapkezelője megfeleljen az 5. és 6. cikknek, a 7. cikk a) és b) pontjának, valamint a 13–15a. cikknek;

| b) | megtiltja az érintett minősített szociális vállalkozás kezelőjének az »ESZVA« megnevezés használatát, és törli az említett alapkezelőt vagy az érintett minősített szociális vállalkozási alapot a nyilvántartásból. |
| --- | --- |

b)

megtiltja az érintett minősített szociális vállalkozás kezelőjének az »ESZVA« megnevezés használatát, és törli az említett alapkezelőt vagy az érintett minősített szociális vállalkozási alapot a nyilvántartásból.

(3)   Az (1) bekezdésben említett hatáskörrel rendelkező hatóság haladéktalanul tájékoztat minden más érintett hatáskörrel rendelkező hatóságot, a 15. cikk (1) bekezdésének d) pontjával összhangban a fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait, és az ESMA-t a minősített szociális vállalkozási alap kezelőjének vagy a minősített szociális vállalkozási alapnak a nyilvántartásból történő törléséről.

(4)   Az egy vagy több minősített szociális vállalkozási alapnak az Unióban »ESZVA« megnevezés alatti forgalmazására vonatkozó jog a hatáskörrel rendelkező hatóság (2) bekezdés b) pontjában említett határozatának időpontjától kezdve azonnali hatállyal megszűnik.”

| c) | a szöveg az alábbi bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   Adott esetben a letelepedés szerinti tagállam vagy a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága haladéktalanul tájékoztatja az ESMA-t arról, ha egyértelmű és bizonyítható oka van azt feltételezni, hogy a minősített szociális vállalkozási alap kezelője az (1) bekezdés a)–i) pontjában említett jogsértések bármelyikét elkövette.
  Az ESMA az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett az 1095/2010/EU rendelet 17. cikkével összhangban ajánlásokat intézhet az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokhoz annak érdekében, hogy hozzák meg az e cikk (2) bekezdésében említett intézkedések valamelyikét, vagy tartózkodjanak az ilyen intézkedések meghozatalától.” |
| --- | --- |

c)

a szöveg az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„(5)   Adott esetben a letelepedés szerinti tagállam vagy a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága haladéktalanul tájékoztatja az ESMA-t arról, ha egyértelmű és bizonyítható oka van azt feltételezni, hogy a minősített szociális vállalkozási alap kezelője az (1) bekezdés a)–i) pontjában említett jogsértések bármelyikét elkövette.

Az ESMA az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett az 1095/2010/EU rendelet 17. cikkével összhangban ajánlásokat intézhet az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokhoz annak érdekében, hogy hozzák meg az e cikk (2) bekezdésében említett intézkedések valamelyikét, vagy tartózkodjanak az ilyen intézkedések meghozatalától.”

| 15. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „22a. cikk
  A hatáskörrel rendelkező hatóságokra a 2011/61/EU irányelvvel összhangban többek között a szankciókkal kapcsolatban átruházott hatásköröket az e rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett alapkezelők vonatkozásában is gyakorolni kell.” |
| --- | --- |

15.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„22a. cikk

A hatáskörrel rendelkező hatóságokra a 2011/61/EU irányelvvel összhangban többek között a szankciókkal kapcsolatban átruházott hatásköröket az e rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett alapkezelők vonatkozásában is gyakorolni kell.”

| 16. | A 27. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a) pontjában szereplő „2017. július 22” szöveg helyébe a „2022. március 2” szöveg lép. |
| --- | --- | --- |

16.

A 27. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a) pontjában szereplő „2017. július 22” szöveg helyébe a „2022. március 2” szöveg lép.

| b) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(4)   A 2011/61/EU irányelv 69. cikke szerinti felülvizsgálattal párhuzamosan, különösen az említett irányelv 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján nyilvántartásba vett alapkezelők tekintetében a Bizottság elemzi:






  a) | a minősített szociális vállalkozási alapok kezelését és azt, hogy helyénvaló-e változtatásokat tenni a jogi keretre vonatkozóan, ideértve egy alapkezelői útlevél lehetőségét; valamint |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A 2011/61/EU irányelv 69. cikke szerinti felülvizsgálattal párhuzamosan, különösen az említett irányelv 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján nyilvántartásba vett alapkezelők tekintetében a Bizottság elemzi:

a)

a minősített szociális vállalkozási alapok kezelését és azt, hogy helyénvaló-e változtatásokat tenni a jogi keretre vonatkozóan, ideértve egy alapkezelői útlevél lehetőségét; valamint

| b) | a minősített szociális vállalkozási alapok vonatkozásában a forgalmazás fogalommeghatározásának megfelelőségét, valamint e fogalommeghatározásnak és az arra vonatkozó eltérő nemzeti értelmezéseknek a minősített szociális vállalkozási alapok működésére és életképességére, illetve az ilyen alapok határon átnyúló forgalmazására gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

b)

a minősített szociális vállalkozási alapok vonatkozásában a forgalmazás fogalommeghatározásának megfelelőségét, valamint e fogalommeghatározásnak és az arra vonatkozó eltérő nemzeti értelmezéseknek a minősített szociális vállalkozási alapok működésére és életképességére, illetve az ilyen alapok határon átnyúló forgalmazására gyakorolt hatását.

A Bizottság e felülvizsgálatot követően – adott esetben a vonatkozó jogalkotási javaslattal együtt – jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2018. március 1-től kell alkalmazni.

A 345/2013/EU rendelet e rendelet által módosított 10. cikkének (2)–(6) bekezdése és 13. cikke (1) bekezdésének b) pontja, valamint a 346/2013/EU rendelet e rendelet által módosított 11. cikkének (2)–(6) bekezdése és 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja nem alkalmazandó a meglévő alapkezelőkre a 2018. március 1-jén meglévő minősített kockázatitőke-alapok és minősített szociális vállalkozási alapok tekintetében az ilyen alapoknak az említett időpontban még fennálló időtartama alatt. Ezek az alapkezelők biztosítják, hogy mindenkor igazolni tudják a működés folytonosságának fenntartásához szükséges saját források elégséges voltát.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2017. október 25-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

M. MAASIKAS

---

(1)  
  HL C 394., 2016.10.26., 2. o.

1

(2)  
  HL C 75., 2017.3.10., 48. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2017. október 9-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 345/2013/EU rendelete (2013. április 17.) az európai kockázatitőke-alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 346/2013/EU rendelete (2013. április 17.) az európai szociális vállalkozási alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 18. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/61/EU irányelve (2011. június 8.) az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84.o.).

7

(8)  A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

8

---