# Úradný vestník L 239/2017

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 239 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6019. septembra 2017 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 239

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6019. septembra 2017

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1575 z 23. júna 2017, ktorým sa mení delegované nariadenie (EÚ) 2015/242, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá fungovania poradných rád v rámci spoločnej rybárskej politiky | 1 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1576 z 26. júna 2017, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 540/2014, pokiaľ ide o požiadavky na systém zvukovej signalizácie vozidla na účely typového schválenia EÚ (
  1
  ) | 3 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1577 z 5. septembra 2017, ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Acciughe sotto sale del mar Ligure (CHZO)] | 8 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1578 z 18. septembra 2017, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1194/2013, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii | 9 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1579 z 18. septembra 2017, ktorým sa stanovuje prideľovací koeficient, ktorý sa má uplatňovať na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. septembra do 7. septembra 2017 a ktorým sa určujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2018, v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 533/2007 v odvetví hydinového mäsa | 25 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1580 z 18. septembra 2017, ktorým sa určujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2018 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 539/2007 v odvetví vajec a vaječného albumínu | 28 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1581 z 18. septembra 2017, ktorým sa stanovuje prideľovací koeficient, ktorý sa má uplatňovať na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. septembra do 7. septembra 2017 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 1385/2007 v odvetví hydinového mäsa | 30 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1582 z 18. septembra 2017, ktorým sa určujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2018 v rámci colnej kvóty otvorenej nariadením (ES) č. 536/2007 na hydinové mäso s pôvodom v Spojených štátoch amerických | 32 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2017/1583 z 1. septembra 2017, ktorým sa ako norma o zhode mikrobiologických metód podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/7/ES špecifikuje norma EN ISO 17994:2014
  [oznámené pod číslom C(2017) 5843] | 34 |
| | | ODPORÚČANIA |
| | * | Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/1584 z 13. septembra 2017 o koordinovanej reakcii na kybernetické incidenty a krízy veľkého rozsahu | 36 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1575 z 23. júna 2017, ktorým sa mení delegované nariadenie (EÚ) 2015/242, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá fungovania poradných rád v rámci spoločnej rybárskej politiky

1

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1576 z 26. júna 2017, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 540/2014, pokiaľ ide o požiadavky na systém zvukovej signalizácie vozidla na účely typového schválenia EÚ (
  1
  )

1

3

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1577 z 5. septembra 2017, ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Acciughe sotto sale del mar Ligure (CHZO)]

8

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1578 z 18. septembra 2017, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1194/2013, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii

9

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1579 z 18. septembra 2017, ktorým sa stanovuje prideľovací koeficient, ktorý sa má uplatňovať na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. septembra do 7. septembra 2017 a ktorým sa určujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2018, v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 533/2007 v odvetví hydinového mäsa

25

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1580 z 18. septembra 2017, ktorým sa určujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2018 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 539/2007 v odvetví vajec a vaječného albumínu

28

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1581 z 18. septembra 2017, ktorým sa stanovuje prideľovací koeficient, ktorý sa má uplatňovať na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. septembra do 7. septembra 2017 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 1385/2007 v odvetví hydinového mäsa

30

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1582 z 18. septembra 2017, ktorým sa určujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2018 v rámci colnej kvóty otvorenej nariadením (ES) č. 536/2007 na hydinové mäso s pôvodom v Spojených štátoch amerických

32

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2017/1583 z 1. septembra 2017, ktorým sa ako norma o zhode mikrobiologických metód podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/7/ES špecifikuje norma EN ISO 17994:2014
  [oznámené pod číslom C(2017) 5843]

[oznámené pod číslom C(2017) 5843]

34

ODPORÚČANIA

*

Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/1584 z 13. septembra 2017 o koordinovanej reakcii na kybernetické incidenty a krízy veľkého rozsahu

36

| | | Korigendá |
| --- | --- | --- |
| | * | Korigendum k rozhodnutiu Komisie 2009/864/ES z 30. novembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2007/777/ES, pokiaľ ide o dovoz sušeného mäsa z určitých oblastí Južnej Afriky a z Uruguaja do Spoločenstva ( Ú. v. EÚ L 314, 1.12.2009 ) | 59 |

Korigendá

*

Korigendum k rozhodnutiu Komisie 2009/864/ES z 30. novembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2007/777/ES, pokiaľ ide o dovoz sušeného mäsa z určitých oblastí Južnej Afriky a z Uruguaja do Spoločenstva ( Ú. v. EÚ L 314, 1.12.2009 )

( Ú. v. EÚ L 314, 1.12.2009 )

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 19.9.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/1

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/1575

z 23. júna 2017,

ktorým sa mení delegované nariadenie (EÚ) 2015/242, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá fungovania poradných rád v rámci spoločnej rybárskej politiky

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (1), a najmä na jeho článok 45 ods. 4,

keďže:

| (1) | Podľa článku 43 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sa majú zriaďovať poradné rady, vďaka ktorým sa má dosiahnuť vyvážené zastúpenie všetkých zainteresovaných strán z odvetvia rybolovu a akvakultúry a ktoré majú prispievať k plneniu cieľov spoločnej rybárskej politiky. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 43 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sa majú zriaďovať poradné rady, vďaka ktorým sa má dosiahnuť vyvážené zastúpenie všetkých zainteresovaných strán z odvetvia rybolovu a akvakultúry a ktoré majú prispievať k plneniu cieľov spoločnej rybárskej politiky.

| (2) | V súlade s článkom 45 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 Komisia prijala delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/242 (2), ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá fungovania poradných rád v rámci spoločnej rybárskej politiky. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 45 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 Komisia prijala delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/242 (2), ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá fungovania poradných rád v rámci spoločnej rybárskej politiky.

| (3) | V článku 2 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/242 sa okrem iného vymedzujú pojmy „sektorové organizácie“ a „iné záujmové skupiny“, ktoré sa vzťahujú na dve kategórie zainteresovaných strán zastúpených v poradných radách v zmysle článku 45 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

V článku 2 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/242 sa okrem iného vymedzujú pojmy „sektorové organizácie“ a „iné záujmové skupiny“, ktoré sa vzťahujú na dve kategórie zainteresovaných strán zastúpených v poradných radách v zmysle článku 45 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013.

| (4) | Aby sa predišlo potenciálnym problémom s výkladom pojmu „sektorové organizácie“, je potrebné upraviť jeho definíciu tak, aby výstižnejšie zodpovedala zneniu článku 45 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013. |
| --- | --- |

(4)

Aby sa predišlo potenciálnym problémom s výkladom pojmu „sektorové organizácie“, je potrebné upraviť jeho definíciu tak, aby výstižnejšie zodpovedala zneniu článku 45 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013.

| (5) | Vzhľadom na to, že môžu existovať zmiešané organizácie, ktoré zastupujú aj odvetvie rybárstva, aj iné záujmy, je potrebné špecifikovať, že valné zhromaždenie rozhoduje o zaradení členov poradných rád do jednej z dvoch kategórii uvedených v článku 45 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013. |
| --- | --- |

(5)

Vzhľadom na to, že môžu existovať zmiešané organizácie, ktoré zastupujú aj odvetvie rybárstva, aj iné záujmy, je potrebné špecifikovať, že valné zhromaždenie rozhoduje o zaradení členov poradných rád do jednej z dvoch kategórii uvedených v článku 45 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013.

| (6) | V článku 4 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/242 sa stanovuje štruktúra a organizácia poradných rád, a najmä vymenovanie výkonného výboru valným zhromaždením. |
| --- | --- |

(6)

V článku 4 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/242 sa stanovuje štruktúra a organizácia poradných rád, a najmä vymenovanie výkonného výboru valným zhromaždením.

| (7) | Vzhľadom na zloženie poradných rád v zmysle bodu 2 písm. a) prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 1380/2013, podľa ktorého sa v rámci valného zhromaždenia a výkonného výboru 60 % kresiel pridelí sektorovým organizáciám a 40 % iným záujmovým skupinám, by sa obom kategóriám malo umožniť, aby o svojom zastúpení vo výkonnom výbore rozhodovali samy, čím sa zabezpečí vyvážené zastúpenie všetkých zainteresovaných strán v poradných radách, |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na zloženie poradných rád v zmysle bodu 2 písm. a) prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 1380/2013, podľa ktorého sa v rámci valného zhromaždenia a výkonného výboru 60 % kresiel pridelí sektorovým organizáciám a 40 % iným záujmovým skupinám, by sa obom kategóriám malo umožniť, aby o svojom zastúpení vo výkonnom výbore rozhodovali samy, čím sa zabezpečí vyvážené zastúpenie všetkých zainteresovaných strán v poradných radách,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Delegované nariadenie (EÚ) 2015/242 sa mení takto:

| 1. | Článok 2 ods. 2 sa nahrádza takto:






  „2. | ‚sektorové organizácie‘ sú organizácie zastupujúce odvetvie rybárstva (vrátane zamestnaných rybárov) a v relevantných prípadoch prevádzkovateľov akvakultúry, ako aj zástupcov spracovateľského a obchodného odvetvia.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Článok 2 ods. 2 sa nahrádza takto:

„2.

| 2. | Článok 4 sa mení takto:






  a) | V odseku 2 sa dopĺňa toto písmeno c):






  „c) | rozhoduje o zaradení členov poradných rád do kategórií „sektorové organizácie“ alebo „iné záujmové skupiny“. Toto rozhodnutie sa zakladá na objektívnych a overiteľných kritériách, ako napr. znenie stanov, zoznam členov a charakter činností predmetnej organizácie.“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Článok 4 sa mení takto:

a)

V odseku 2 sa dopĺňa toto písmeno c):

„c)

| b) | Odsek 3 sa nahrádza takto:

  „3.   Valné zhromaždenie na základe nominácií sektorových organizácií a iných záujmových skupín na miesta, ktoré im boli pridelené, vymenuje výkonný výbor, ktorý môže mať najviac 25 členov. Po porade s Komisiou môže valné zhromaždenie rozhodnúť o vymenovaní výkonného výboru s najviac 30 členmi s cieľom zabezpečiť primerané zastúpenie malých flotíl.“ |
| --- | --- |

b)

Odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Valné zhromaždenie na základe nominácií sektorových organizácií a iných záujmových skupín na miesta, ktoré im boli pridelené, vymenuje výkonný výbor, ktorý môže mať najviac 25 členov. Po porade s Komisiou môže valné zhromaždenie rozhodnúť o vymenovaní výkonného výboru s najviac 30 členmi s cieľom zabezpečiť primerané zastúpenie malých flotíl.“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 23. júna 2017

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/242 z 9. októbra 2014, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá fungovania poradných rád v rámci spoločnej rybárskej politiky (Ú. v. EÚ L 41, 17.2.2015, s. 1).

2

---

| 19.9.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/3

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/1576

z 26. júna 2017,

ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 540/2014, pokiaľ ide o požiadavky na systém zvukovej signalizácie vozidla na účely typového schválenia EÚ

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 540/2014 zo 16. apríla 2014 o hladine zvuku motorových vozidiel a o náhradných systémoch tlmenia hluku a zmene smernice 2007/46/ES a o zrušení smernice 70/157/EHS (1), a najmä na jeho článok 8 druhý odsek a článok 9,

keďže:

| (1) | V nariadení (EÚ) č. 540/2014 sa stanovujú požiadavky na typové schválenie EÚ všetkých nových vozidiel kategórií M (vozidlá používané na prepravu cestujúcich) a N (vozidlá používané na prepravu tovaru), pokiaľ ide o ich hladinu zvuku. V uvedenom nariadení sa takisto stanovujú opatrenia týkajúce sa systému zvukovej signalizácie vozidla (AVAS) pre hybridné elektrické vozidlá a výlučne elektrické vozidlá, ktorého účelom je upozorňovať zraniteľných účastníkov cestnej premávky. |
| --- | --- |

(1)

V nariadení (EÚ) č. 540/2014 sa stanovujú požiadavky na typové schválenie EÚ všetkých nových vozidiel kategórií M (vozidlá používané na prepravu cestujúcich) a N (vozidlá používané na prepravu tovaru), pokiaľ ide o ich hladinu zvuku. V uvedenom nariadení sa takisto stanovujú opatrenia týkajúce sa systému zvukovej signalizácie vozidla (AVAS) pre hybridné elektrické vozidlá a výlučne elektrické vozidlá, ktorého účelom je upozorňovať zraniteľných účastníkov cestnej premávky.

| (2) | V nadväznosti na prijatie predpisu OSN č. 138 o typovom schvaľovaní tichých cestných vozidiel na 168. zasadnutí Svetového fóra pre harmonizáciu predpisov o vozidlách v rámci Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN), ktoré sa uskutočnilo 8. – 11. marca 2016, by sa mala preskúmať príloha VIII k nariadeniu (EÚ) č. 540/2014 s cieľom zvýšiť presnosť požiadaviek na systémy AVAS z hľadiska druhu a hlasitosti vydávaného zvuku, metódy generovania zvuku, prepínača/prerušovača a zvuku stojaceho vozidla. |
| --- | --- |

(2)

V nadväznosti na prijatie predpisu OSN č. 138 o typovom schvaľovaní tichých cestných vozidiel na 168. zasadnutí Svetového fóra pre harmonizáciu predpisov o vozidlách v rámci Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN), ktoré sa uskutočnilo 8. – 11. marca 2016, by sa mala preskúmať príloha VIII k nariadeniu (EÚ) č. 540/2014 s cieľom zvýšiť presnosť požiadaviek na systémy AVAS z hľadiska druhu a hlasitosti vydávaného zvuku, metódy generovania zvuku, prepínača/prerušovača a zvuku stojaceho vozidla.

| (3) | S cieľom zohľadniť podrobnejšie požiadavky na systém AVAS by sa mal prepracovať informačný dokument podľa prílohy I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES (2) týkajúci sa typového schválenia EÚ vozidla z hľadiska prípustnej hladiny zvuku a doplnok k osvedčeniu o typovom schválení EÚ. |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zohľadniť podrobnejšie požiadavky na systém AVAS by sa mal prepracovať informačný dokument podľa prílohy I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES (2) týkajúci sa typového schválenia EÚ vozidla z hľadiska prípustnej hladiny zvuku a doplnok k osvedčeniu o typovom schválení EÚ.

| (4) | Aby sa okrem toho umožnilo schvaľovanie hybridných elektrických vozidiel a výlučne elektrických vozidiel, ktoré sú vybavené systémom AVAS, je vhodné zaviesť požiadavky na skúšky týkajúce sa minimálnych hladín emisií zvuku systému AVAS pri jazde vpred a pri cúvaní, ako aj frekvenčného posuvu vydávaného zvuku. |
| --- | --- |

(4)

Aby sa okrem toho umožnilo schvaľovanie hybridných elektrických vozidiel a výlučne elektrických vozidiel, ktoré sú vybavené systémom AVAS, je vhodné zaviesť požiadavky na skúšky týkajúce sa minimálnych hladín emisií zvuku systému AVAS pri jazde vpred a pri cúvaní, ako aj frekvenčného posuvu vydávaného zvuku.

| (5) | Nariadenie (EÚ) č. 540/2014 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie (EÚ) č. 540/2014 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (6) | Keďže nariadenie (EÚ) č. 540/2014 sa začalo uplatňovať 1. júla 2016 a nemožno ho plne uplatňovať bez zmien prílohy VIII zahrnutých do tohto aktu, malo by toto nariadenie nadobudnúť účinnosť čo najskôr, |
| --- | --- |

(6)

Keďže nariadenie (EÚ) č. 540/2014 sa začalo uplatňovať 1. júla 2016 a nemožno ho plne uplatňovať bez zmien prílohy VIII zahrnutých do tohto aktu, malo by toto nariadenie nadobudnúť účinnosť čo najskôr,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Zmeny nariadenia (EÚ) č. 540/2014

Nariadenie (EÚ) č. 540/2014 sa mení takto:

| 1. | Príloha I sa mení takto:






  a) | V dodatku 1 sa dopĺňa tento bod 12.8:
  „12.8.   Systém AVAS








  12.8.1. | Schvaľovacie číslo typu vozidla so zreteľom na jeho emisie zvuku podľa predpisu EHK OSN č. 138 (1) |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Príloha I sa mení takto:

a)

V dodatku 1 sa dopĺňa tento bod 12.8:

„12.8.   Systém AVAS

12.8.1.

Schvaľovacie číslo typu vozidla so zreteľom na jeho emisie zvuku podľa predpisu EHK OSN č. 138 (1

alebo

| 12.8.2. | Úplný odkaz na výsledky skúšok hladín emisií zvuku systému AVAS nameraných v súlade s nariadením (EÚ) č. 540/2014 (1)“; |
| --- | --- |

12.8.2.

Úplný odkaz na výsledky skúšok hladín emisií zvuku systému AVAS nameraných v súlade s nariadením (EÚ) č. 540/2014 (1

| b) | Doplnok k dodatku 2 sa mení takto:






  i) | Bod 3 sa nahrádza takto:






  „3. | Systém AVAS namontovaný: áno/nie (1)“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Doplnok k dodatku 2 sa mení takto:

i)

Bod 3 sa nahrádza takto:

„3.

Systém AVAS namontovaný: áno/nie (1

| ii) | Dopĺňa sa tento bod 4:






  „4. | Poznámky...“. |
| --- | --- | --- |

ii)

Dopĺňa sa tento bod 4:

„4.

Poznámky...“.

| 2. | Príloha VIII sa nahrádza textom uvedeným v prílohe k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

2.

Príloha VIII sa nahrádza textom uvedeným v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 26. júna 2017

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 158, 27.5.2014, s. 131.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (Rámcová smernica) (Ú. v. EÚ L 263, 9.10.2007, s. 1).

2

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA VIII

OPATRENIA TÝKAJÚCE SA SYSTÉMU ZVUKOVEJ SIGNALIZÁCIE VOZIDLA (AVAS)

ODDIEL I

V tejto prílohe sa stanovujú opatrenia týkajúce sa systému zvukovej signalizácie vozidla (AVAS) pre hybridné elektrické vozidlá a výlučne elektrické vozidlá.

I.1.   Bez ohľadu na ustanovenia bodu 2 písm. a) a b) sa ustanovenia oddielu II uplatňujú na systém AVAS namontovaný:

| a) | v ktoromkoľvek type vozidla schválenom pred 1. júlom 2019; |
| --- | --- |

a)

v ktoromkoľvek type vozidla schválenom pred 1. júlom 2019;

| b) | v ktoromkoľvek novom vozidle založenom na type, ktorý je uvedený v písmene a), pred 1. júlom 2021. |
| --- | --- |

b)

v ktoromkoľvek novom vozidle založenom na type, ktorý je uvedený v písmene a), pred 1. júlom 2021.

II.2.   Ustanovenia oddielu III sa uplatňujú na systém AVAS namontovaný:

| a) | v ktoromkoľvek type vozidla schválenom pred 1. júlom 2019, ak sa tak výrobca rozhodne; |
| --- | --- |

a)

v ktoromkoľvek type vozidla schválenom pred 1. júlom 2019, ak sa tak výrobca rozhodne;

| b) | v ktoromkoľvek novom vozidle založenom na type, ktorý je uvedený v písmene a); |
| --- | --- |

b)

v ktoromkoľvek novom vozidle založenom na type, ktorý je uvedený v písmene a);

| c) | v ktoromkoľvek type vozidla schválenom 1. júla 2019 alebo po tomto dátume; |
| --- | --- |

c)

v ktoromkoľvek type vozidla schválenom 1. júla 2019 alebo po tomto dátume;

| d) | v ktoromkoľvek novom vozidle založenom na type, ktorý je uvedený v písmene c); |
| --- | --- |

d)

v ktoromkoľvek novom vozidle založenom na type, ktorý je uvedený v písmene c);

| e) | v ktoromkoľvek novom vozidle 1. júla 2021 alebo po tomto dátume. |
| --- | --- |

e)

v ktoromkoľvek novom vozidle 1. júla 2021 alebo po tomto dátume.

ODDIEL II

II.1.   Vlastnosti systému

Ak je systém AVAS namontovaný vo vozidle, spĺňa požiadavky uvedené v bodoch II.2 a II.3.

II.2.   Prevádzkové podmienky

| a) | Metóda generovania zvuku
  Systém AVAS automaticky generuje zvuk, a to minimálne v rozsahu rýchlosti vozidla od naštartovania približne do 20 km/h a pri cúvaní. Ak je vozidlo vybavené spaľovacím motorom, ktorý je pri vyššie uvedenom rozpätí rýchlosti vozidla v prevádzke, systém AVAS negeneruje zvuk.
  V prípade vozidiel so zariadením na zvukovú signalizáciu cúvania nie je potrebné, aby systém AVAS generoval pri cúvaní zvuk. |
| --- | --- |

a)

Metóda generovania zvuku

Systém AVAS automaticky generuje zvuk, a to minimálne v rozsahu rýchlosti vozidla od naštartovania približne do 20 km/h a pri cúvaní. Ak je vozidlo vybavené spaľovacím motorom, ktorý je pri vyššie uvedenom rozpätí rýchlosti vozidla v prevádzke, systém AVAS negeneruje zvuk.

V prípade vozidiel so zariadením na zvukovú signalizáciu cúvania nie je potrebné, aby systém AVAS generoval pri cúvaní zvuk.

| b) | Prepínač
  Systém AVAS sa montuje spolu s prepínačom, ku ktorému má vodič vozidla ľahký prístup, aby ho mohol zapnúť a vypnúť. Pri opätovnom naštartovaní vozidla sa systém AVAS štandardne prepne do zapnutej polohy. |
| --- | --- |

b)

Prepínač

Systém AVAS sa montuje spolu s prepínačom, ku ktorému má vodič vozidla ľahký prístup, aby ho mohol zapnúť a vypnúť. Pri opätovnom naštartovaní vozidla sa systém AVAS štandardne prepne do zapnutej polohy.

| c) | Stlmenie zvuku
  Počas prevádzky vozidla sa hladina zvuku systému AVAS môže stlmiť. |
| --- | --- |

c)

Stlmenie zvuku

Počas prevádzky vozidla sa hladina zvuku systému AVAS môže stlmiť.

II.3.   Druh zvuku a hlasitosť

| a) | Zvuk, ktorý má generovať systém AVAS, musí byť nepretržitý zvuk upozorňujúci chodcov a iných účastníkov cestnej premávky na vozidlo v prevádzke. Zvuk by mal umožňovať jednoducho určiť správanie vozidla a mal by znieť podobne ako zvuk vozidla rovnakej kategórie vybaveného spaľovacím motorom. |
| --- | --- |

a)

Zvuk, ktorý má generovať systém AVAS, musí byť nepretržitý zvuk upozorňujúci chodcov a iných účastníkov cestnej premávky na vozidlo v prevádzke. Zvuk by mal umožňovať jednoducho určiť správanie vozidla a mal by znieť podobne ako zvuk vozidla rovnakej kategórie vybaveného spaľovacím motorom.

| b) | Zvuk generovaný systémom AVAS musí umožniť jednoducho identifikovať správanie vozidla, napríklad tým, že hladina zvuku alebo jeho charakteristika sa automaticky zmení v závislosti od rýchlosti vozidla. |
| --- | --- |

b)

Zvuk generovaný systémom AVAS musí umožniť jednoducho identifikovať správanie vozidla, napríklad tým, že hladina zvuku alebo jeho charakteristika sa automaticky zmení v závislosti od rýchlosti vozidla.

| c) | Hladina zvuku generovaného systémom AVAS nepresiahne približnú hladinu zvuku vozidla kategórie M1 vybaveného spaľovacím motorom a prevádzkovaného za rovnakých podmienok. |
| --- | --- |

c)

Hladina zvuku generovaného systémom AVAS nepresiahne približnú hladinu zvuku vozidla kategórie M1 vybaveného spaľovacím motorom a prevádzkovaného za rovnakých podmienok.

ODDIEL III

III.1.   Vlastnosti systému

Systém AVAS spĺňa požiadavky uvedené v bodoch III.2 až III.6.

III.2.   Prevádzkové podmienky

| a) | Metóda generovania zvuku
  Systém AVAS automaticky generuje zvuk, a to minimálne v rozsahu rýchlosti vozidla od naštartovania približne do 20 km/h a pri cúvaní. Ak je vozidlo vybavené spaľovacím motorom, ktorý je pri uvedenom rozpätí rýchlosti vozidla v prevádzke, systém AVAS negeneruje zvuk.
  Vozidlá s celkovými hladinami zvuku spĺňajúcimi požiadavky uvedené v bode 6.2.8 predpisu EHK OSN č. 138 (1) s odchýlkou + 3 dB(A) nemusia byť vybavené systémom AVAS. Požiadavky stanovené v bode 6.2.8 predpisu EHK OSN č. 138 týkajúce sa tretinooktávových pásiem a požiadavky stanovené v bode 6.2.3 predpisu EHK OSN č. 138 týkajúce sa frekvenčného posuvu vymedzeného v bode 2.4 rovnakého predpisu EHK OSN („frekvenčný posuv“) sa na uvedené vozidlá neuplatňujú.
  V prípade vozidiel so zariadením na zvukovú signalizáciu cúvania nie je potrebné, aby systém AVAS generoval pri cúvaní zvuk, pod podmienkou, že zvuk vydávaný zariadením na zvukovú signalizáciu cúvania spĺňa požiadavky stanovené v bode 6.2 druhom pododseku a v bode 6.2.2 predpisu EHK OSN č. 138.
  Zvuk vydávaný typom vozidla preloženým na schválenie sa meria v súlade s metódami stanovenými v prílohe 3 k predpisu EHK OSN č. 138 a jeho bodoch 6.2.1.3 a 6.2.2.2. |
| --- | --- |

a)

Metóda generovania zvuku

Systém AVAS automaticky generuje zvuk, a to minimálne v rozsahu rýchlosti vozidla od naštartovania približne do 20 km/h a pri cúvaní. Ak je vozidlo vybavené spaľovacím motorom, ktorý je pri uvedenom rozpätí rýchlosti vozidla v prevádzke, systém AVAS negeneruje zvuk.

Vozidlá s celkovými hladinami zvuku spĺňajúcimi požiadavky uvedené v bode 6.2.8 predpisu EHK OSN č. 138 (1) s odchýlkou + 3 dB(A) nemusia byť vybavené systémom AVAS. Požiadavky stanovené v bode 6.2.8 predpisu EHK OSN č. 138 týkajúce sa tretinooktávových pásiem a požiadavky stanovené v bode 6.2.3 predpisu EHK OSN č. 138 týkajúce sa frekvenčného posuvu vymedzeného v bode 2.4 rovnakého predpisu EHK OSN („frekvenčný posuv“) sa na uvedené vozidlá neuplatňujú.

V prípade vozidiel so zariadením na zvukovú signalizáciu cúvania nie je potrebné, aby systém AVAS generoval pri cúvaní zvuk, pod podmienkou, že zvuk vydávaný zariadením na zvukovú signalizáciu cúvania spĺňa požiadavky stanovené v bode 6.2 druhom pododseku a v bode 6.2.2 predpisu EHK OSN č. 138.

Zvuk vydávaný typom vozidla preloženým na schválenie sa meria v súlade s metódami stanovenými v prílohe 3 k predpisu EHK OSN č. 138 a jeho bodoch 6.2.1.3 a 6.2.2.2.

| b) | Prepínač
  Systém AVAS možno namontovať spolu s mechanizmom, ktorý vodičovi umožňuje zastaviť činnosť systému AVAS („prerušovač“), ku ktorému má vodič vozidla ľahký prístup, aby ho mohol zapnúť a vypnúť. Ak je namontovaný prerušovač, systém AVAS sa pri opätovnom naštartovaní vozidla štandardne prepne do zapnutej polohy.
  Prerušovač musí okrem toho spĺňať požiadavky stanovené v bode 6.2.6 predpisu EHK OSN č. 138. |
| --- | --- |

b)

Prepínač

Systém AVAS možno namontovať spolu s mechanizmom, ktorý vodičovi umožňuje zastaviť činnosť systému AVAS („prerušovač“), ku ktorému má vodič vozidla ľahký prístup, aby ho mohol zapnúť a vypnúť. Ak je namontovaný prerušovač, systém AVAS sa pri opätovnom naštartovaní vozidla štandardne prepne do zapnutej polohy.

Prerušovač musí okrem toho spĺňať požiadavky stanovené v bode 6.2.6 predpisu EHK OSN č. 138.

| c) | Stlmenie zvuku
  Počas prevádzky vozidla sa hladina zvuku systému AVAS môže stlmiť. V uvedených prípadoch musí hladina zvuku systému AVAS spĺňať požiadavky stanovené v bode 6.2.8 predpisu EHK OSN č. 138. |
| --- | --- |

c)

Stlmenie zvuku

Počas prevádzky vozidla sa hladina zvuku systému AVAS môže stlmiť. V uvedených prípadoch musí hladina zvuku systému AVAS spĺňať požiadavky stanovené v bode 6.2.8 predpisu EHK OSN č. 138.

III.3.   Druh zvuku a hlasitosť

| a) | Zvuk, ktorý má generovať systém AVAS, musí byť nepretržitý zvuk upozorňujúci chodcov a iných účastníkov cestnej premávky na vozidlo v prevádzke. Zvuk musí umožniť jednoducho identifikovať správanie vozidla napríklad tým, že hladina zvuku alebo jeho charakteristika sa automaticky zmení v závislosti od rýchlosti vozidla. Zvuk musí znieť podobne ako zvuk vozidla rovnakej kategórie vybaveného spaľovacím motorom.
  Uplatňujú sa tieto pravidlá:






  i) | ak je generovaný pri pohybe vozidla, zvuk systému AVAS musí podľa potreby spĺňať požiadavky stanovené v bodoch 6.2.1.1, 6.2.1.2, 6.2.1.3, 6.2.2.1, 6.2.2.2 a 6.2.3 predpisu EHK OSN č. 138; |
| --- | --- | --- |

a)

Zvuk, ktorý má generovať systém AVAS, musí byť nepretržitý zvuk upozorňujúci chodcov a iných účastníkov cestnej premávky na vozidlo v prevádzke. Zvuk musí umožniť jednoducho identifikovať správanie vozidla napríklad tým, že hladina zvuku alebo jeho charakteristika sa automaticky zmení v závislosti od rýchlosti vozidla. Zvuk musí znieť podobne ako zvuk vozidla rovnakej kategórie vybaveného spaľovacím motorom.

Uplatňujú sa tieto pravidlá:

i)

ak je generovaný pri pohybe vozidla, zvuk systému AVAS musí podľa potreby spĺňať požiadavky stanovené v bodoch 6.2.1.1, 6.2.1.2, 6.2.1.3, 6.2.2.1, 6.2.2.2 a 6.2.3 predpisu EHK OSN č. 138;

| ii) | stojace vozidlo môže vydávať zvuk, ako je uvedené v bode 6.2.4 predpisu EHK OSN č. 138. |
| --- | --- |

ii)

stojace vozidlo môže vydávať zvuk, ako je uvedené v bode 6.2.4 predpisu EHK OSN č. 138.

| b) | Výrobca vozidla môže vodičovi umožniť výber z rôznych zvukov, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v bode 6.2.5 predpisu EHK OSN č. 138. |
| --- | --- |

b)

Výrobca vozidla môže vodičovi umožniť výber z rôznych zvukov, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v bode 6.2.5 predpisu EHK OSN č. 138.

| c) | Hladina zvuku generovaného systémom AVAS nepresiahne približnú hladinu zvuku vozidla kategórie M1 vybaveného spaľovacím motorom a prevádzkovaného za rovnakých podmienok. Okrem toho sa uplatňujú požiadavky uvedené v bode 6.2.7 predpisu EHK OSN č. 138. |
| --- | --- |

c)

Hladina zvuku generovaného systémom AVAS nepresiahne približnú hladinu zvuku vozidla kategórie M1 vybaveného spaľovacím motorom a prevádzkovaného za rovnakých podmienok. Okrem toho sa uplatňujú požiadavky uvedené v bode 6.2.7 predpisu EHK OSN č. 138.

| d) | Celková hladina zvuku vydávaného vozidlom v súlade s bodom 2 písm. a) druhým pododsekom nepresiahne približnú hladinu zvuku vozidla kategórie M1 vybaveného spaľovacím motorom a prevádzkovaného za rovnakých podmienok. |
| --- | --- |

d)

Celková hladina zvuku vydávaného vozidlom v súlade s bodom 2 písm. a) druhým pododsekom nepresiahne približnú hladinu zvuku vozidla kategórie M1 vybaveného spaľovacím motorom a prevádzkovaného za rovnakých podmienok.

III.4.   Požiadavky na skúšobnú dráhu

Na overenie súladu skúšobnej dráhy s požiadavkami bodu 2.1.2 prílohy 3 k predpisu EHK OSN č. 138 sa ako alternatíva k norme ISO 10844:2014 môže do 30. júna 2019 uplatňovať norma ISO 10844:1994.

III.5.   Osvedčenie o typovom schválení

V rámci prílohy k osvedčeniu o typovom schválení EÚ výrobca vozidla predkladá ktorýkoľvek z týchto dokumentov:

| a) | oznámenie uvedené v bode 5.3 predpisu EHK OSN č. 138 v súlade so vzorom uvedeným v prílohe 1 k uvedenému predpisu; |
| --- | --- |

a)

oznámenie uvedené v bode 5.3 predpisu EHK OSN č. 138 v súlade so vzorom uvedeným v prílohe 1 k uvedenému predpisu;

| b) | výsledky skúšok hladín emisií zvuku systému AVAS nameraných v súlade s týmto nariadením. |
| --- | --- |

b)

výsledky skúšok hladín emisií zvuku systému AVAS nameraných v súlade s týmto nariadením.

III.6.   Označenia

Na každom komponente systému AVAS sa musia nachádzať tieto označenia:

| a) | obchodný názov alebo značka výrobcu; |
| --- | --- |

a)

obchodný názov alebo značka výrobcu;

| b) | vyhradené identifikačné číslo. |
| --- | --- |

b)

vyhradené identifikačné číslo.

Značky musia sú nezmazateľné a zreteľne čitateľné.

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 9, 13.1.2017, s. 33.

1

---

| 19.9.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/8

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/1577

z 5. septembra 2017,

ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Acciughe sotto sale del mar Ligure (CHZO)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 52 ods. 2,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 53 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 Komisia preskúmala žiadosť Talianska o schválenie zmeny špecifikácie chráneného zemepisného označenia „Acciughe sotto sale del mar Ligure“ zapísaného do registra na základe nariadenia Komisie (ES) č. 776/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 53 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 Komisia preskúmala žiadosť Talianska o schválenie zmeny špecifikácie chráneného zemepisného označenia „Acciughe sotto sale del mar Ligure“ zapísaného do registra na základe nariadenia Komisie (ES) č. 776/2008 (2).

| (2) | Vzhľadom na to, že nejde o nepodstatnú zmenu v zmysle článku 53 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, Komisia danú žiadosť o zmenu uverejnila v zmysle článku 50 ods. 2 písm. a) uvedeného nariadenia v Úradnom vestníku Európskej únie (3). |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na to, že nejde o nepodstatnú zmenu v zmysle článku 53 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, Komisia danú žiadosť o zmenu uverejnila v zmysle článku 50 ods. 2 písm. a) uvedeného nariadenia v Úradnom vestníku Európskej únie (3).

| (3) | Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, zmena špecifikácie by sa mala schváliť, |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, zmena špecifikácie by sa mala schváliť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Zmena špecifikácie uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie týkajúca sa názvu „Acciughe sotto sale del mar Ligure“ (CHZO) sa schvaľuje.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 5. septembra 2017

Za Komisiu

v mene predsedu

Phil HOGAN

člen Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 776/2008 zo 4. augusta 2008, ktorým sa zapisujú niektoré názvy do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Acciughe sotto sale del Mar Ligure (CHZO), Brussels grondwitloof (CHZO), Œufs de Loué (CHZO)], (Ú. v. EÚ L 207, 5.8.2008, s. 7).

2

(3)  
  Ú. v. EÚ C 146, 11.5.2017, s. 10.

3

---

| 19.9.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/9

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/1578

z 18. septembra 2017,

ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1194/2013, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/476 z 11. marca 2015 o opatreniach, ktoré môže prijať Únia na základe správy prijatej orgánom na urovnávanie sporov WTO, ktorá sa týka antidumpingových a vyrovnávacích opatrení (1) (ďalej len „splnomocňujúce nariadenie WTO“), a najmä jeho články 1 a 2,

keďže:

1.   PLATNÉ OPATRENIA

PLATNÉ OPATRENIA

| (1) | Rada uložila vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1194/2013 z 19. novembra 2013 konečné antidumpingové clo na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii (ďalej len „konečné nariadenie“) (2). |
| --- | --- |

(1)

Rada uložila vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1194/2013 z 19. novembra 2013 konečné antidumpingové clo na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii (ďalej len „konečné nariadenie“) (2).

2

2.   SPRÁVY PRIJATÉ ORGÁNOM WTO NA UROVNÁVANIE SPOROV

SPRÁVY PRIJATÉ ORGÁNOM WTO NA UROVNÁVANIE SPOROV

| (2) | Dňa 26. októbra 2016 prijal orgán Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“) na urovnávanie sporov (ďalej len „orgán na urovnávanie sporov“ alebo „OUS“) správu odvolacieho orgánu (3) a správu poroty (4) zmenenú správou odvolacieho orgánu (ďalej len „správy“) v spore Európska únia – antidumpingové opatrenia uložené na bionaftu z Argentíny (WT/DS473/15). Orgán na urovnávanie sporov uviedol, že správa poroty by sa mala vykladať v spojení so správou odvolacieho orgánu. V správe odvolacieho orgánu sa okrem iného zistilo, že Európska únia nekonala v súlade s:






  — | článkom 2.2.1.1 antidumpingovej dohody WTO (ďalej len „antidumpingová dohoda“) tým, že nevypočítala výrobné náklady prešetrovaného výrobku na základe záznamov vedených výrobcami, |
| --- | --- | --- |

(2)

Dňa 26. októbra 2016 prijal orgán Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“) na urovnávanie sporov (ďalej len „orgán na urovnávanie sporov“ alebo „OUS“) správu odvolacieho orgánu (3) a správu poroty (4) zmenenú správou odvolacieho orgánu (ďalej len „správy“) v spore Európska únia – antidumpingové opatrenia uložené na bionaftu z Argentíny (WT/DS473/15). Orgán na urovnávanie sporov uviedol, že správa poroty by sa mala vykladať v spojení so správou odvolacieho orgánu. V správe odvolacieho orgánu sa okrem iného zistilo, že Európska únia nekonala v súlade s:

3

4

—

článkom 2.2.1.1 antidumpingovej dohody WTO (ďalej len „antidumpingová dohoda“) tým, že nevypočítala výrobné náklady prešetrovaného výrobku na základe záznamov vedených výrobcami,

| — | článkom 2.2 antidumpingovej dohody a článkom VI:1 písm. b) bodu ii) dohody GATT 1994 tým, že nepoužila výrobné náklady v Argentíne pri vytváraní normálnej hodnoty bionafty, a |
| --- | --- |

—

článkom 2.2 antidumpingovej dohody a článkom VI:1 písm. b) bodu ii) dohody GATT 1994 tým, že nepoužila výrobné náklady v Argentíne pri vytváraní normálnej hodnoty bionafty, a

| — | článkom 9.3 antidumpingovej dohody a článkom VI:2 dohody GATT 1994 tým, že uložila antidumpingové clá presahujúce dumpingové rozpätie, ktoré mali byť stanovené podľa článku 2 antidumpingovej dohody, resp. článku VI:1 dohody GATT 1994. |
| --- | --- |

—

článkom 9.3 antidumpingovej dohody a článkom VI:2 dohody GATT 1994 tým, že uložila antidumpingové clá presahujúce dumpingové rozpätie, ktoré mali byť stanovené podľa článku 2 antidumpingovej dohody, resp. článku VI:1 dohody GATT 1994.

| (3) | V správe poroty sa ďalej okrem iného zistilo, že Európska únia nekonala v súlade s:






  — | článkami 3.1 a 3.4 antidumpingovej dohody pri skúmaní vplyvu dumpingového dovozu na domáce výrobné odvetvie, pokiaľ ide o skúmanie týkajúce sa výrobnej kapacity a využitia kapacity. |
| --- | --- | --- |

(3)

V správe poroty sa ďalej okrem iného zistilo, že Európska únia nekonala v súlade s:

—

článkami 3.1 a 3.4 antidumpingovej dohody pri skúmaní vplyvu dumpingového dovozu na domáce výrobné odvetvie, pokiaľ ide o skúmanie týkajúce sa výrobnej kapacity a využitia kapacity.

| (4) | Odvolací orgán odporučil, aby orgán na urovnávanie sporov požiadal Európsku úniu, aby uviedla svoje opatrenia do súladu s antidumpingovou dohodou a dohodou GATT 1994. |
| --- | --- |

(4)

Odvolací orgán odporučil, aby orgán na urovnávanie sporov požiadal Európsku úniu, aby uviedla svoje opatrenia do súladu s antidumpingovou dohodou a dohodou GATT 1994.

3.   POSTUP

POSTUP

| (5) | Dňa 20. decembra 2016 začala Európska komisia (ďalej len „Komisia“) podľa článku 1 ods. 3 splnomocňujúceho nariadenia WTO revízne prešetrovanie uverejnením oznámenia (5) v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí revízneho prešetrovania“). Komisia informovala strany zainteresované v prešetrovaní, ktorého výsledkom bolo vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1194/2013 (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“), o revíznom prešetrovaní a spôsobe, akým Komisia zamýšľala zohľadniť zistenia uvedené v správach. |
| --- | --- |

(5)

Dňa 20. decembra 2016 začala Európska komisia (ďalej len „Komisia“) podľa článku 1 ods. 3 splnomocňujúceho nariadenia WTO revízne prešetrovanie uverejnením oznámenia (5) v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí revízneho prešetrovania“). Komisia informovala strany zainteresované v prešetrovaní, ktorého výsledkom bolo vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1194/2013 (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“), o revíznom prešetrovaní a spôsobe, akým Komisia zamýšľala zohľadniť zistenia uvedené v správach.

5

Úradnom vestníku Európskej únie

| (6) | Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu revízneho prešetrovania a požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. |
| --- | --- |

(6)

Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu revízneho prešetrovania a požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

| (7) | Komisia zaslala dotazník týkajúci sa údajov o výrobe a výrobnej kapacite výrobného odvetvia Únie Európskej rade pre bionaftu (European Biodiesel Board, ďalej len „EBB“) a následne vykonala v jej prevádzkových priestoroch overovanie na mieste. |
| --- | --- |

(7)

Komisia zaslala dotazník týkajúci sa údajov o výrobe a výrobnej kapacite výrobného odvetvia Únie Európskej rade pre bionaftu (European Biodiesel Board, ďalej len „EBB“) a následne vykonala v jej prevádzkových priestoroch overovanie na mieste.

European Biodiesel Board

4.   DOTKNUTÝ VÝROBOK

DOTKNUTÝ VÝROBOK

| (8) | Dotknutým výrobkom sú monoalkylestery mastných kyselín a/alebo parafínových plynových olejov vyrobené syntézou a/alebo hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu, v čistej forme alebo obsiahnuté v zmesi, s pôvodom v Argentíne a Indonézii, v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (ďalej len „dotknutý výrobok“, bežne označovaný ako „bionafta“). |
| --- | --- |

(8)

Dotknutým výrobkom sú monoalkylestery mastných kyselín a/alebo parafínových plynových olejov vyrobené syntézou a/alebo hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu, v čistej forme alebo obsiahnuté v zmesi, s pôvodom v Argentíne a Indonézii, v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (ďalej len „dotknutý výrobok“, bežne označovaný ako „bionafta“).

| (9) | Správy nemajú vplyv na zistenia uvedené v odôvodneniach 16 až 27 konečného nariadenia, ktoré sa týkajú dotknutého výrobku a podobného výrobku. |
| --- | --- |

(9)

Správy nemajú vplyv na zistenia uvedené v odôvodneniach 16 až 27 konečného nariadenia, ktoré sa týkajú dotknutého výrobku a podobného výrobku.

5.   REVIDOVANÉ ZISTENIA O DUMPINGU ZALOŽENÉ NA SPRÁVACH

REVIDOVANÉ ZISTENIA O DUMPINGU ZALOŽENÉ NA SPRÁVACH

| (10) | Ako sa uvádza v oznámení o začatí revízneho prešetrovania, Komisia opätovne posúdila konečné zistenia pôvodného prešetrovania, pričom zohľadnila odporúčania a rozhodnutia orgánu na urovnávanie sporov. Toto opätovné posúdenie vychádzalo z informácií zhromaždených v pôvodnom prešetrovaní a informácií získaných od zainteresovaných strán po uverejnení oznámenia o začatí revízneho prešetrovania. |
| --- | --- |

(10)

Ako sa uvádza v oznámení o začatí revízneho prešetrovania, Komisia opätovne posúdila konečné zistenia pôvodného prešetrovania, pričom zohľadnila odporúčania a rozhodnutia orgánu na urovnávanie sporov. Toto opätovné posúdenie vychádzalo z informácií zhromaždených v pôvodnom prešetrovaní a informácií získaných od zainteresovaných strán po uverejnení oznámenia o začatí revízneho prešetrovania.

| (11) | Pôvodné prešetrovanie dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. júla 2011 do 30. júna 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). So zreteľom na parametre relevantné v súvislosti s posúdením ujmy sa uskutočnila analýza údajov vzťahujúcich sa na obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(11)

Pôvodné prešetrovanie dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. júla 2011 do 30. júna 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). So zreteľom na parametre relevantné v súvislosti s posúdením ujmy sa uskutočnila analýza údajov vzťahujúcich sa na obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

| (12) | Účelom tohto nariadenia je napraviť tie aspekty konečného nariadenia, ktoré nie sú v súlade s pravidlami WTO, a uviesť ich do súladu so správami. |
| --- | --- |

(12)

Účelom tohto nariadenia je napraviť tie aspekty konečného nariadenia, ktoré nie sú v súlade s pravidlami WTO, a uviesť ich do súladu so správami.

5.1.   Zahrnutie Indonézie

Zahrnutie Indonézie

| (13) | Komisia sa v oznámení o začatí revízneho prešetrovania odvolávala na antidumpingové opatrenia na dovoz bionafty z Indonézie, ktoré boli uložené tým istým konečným nariadením. Tieto opatrenia sú v súčasnosti predmetom prebiehajúceho sporu Indonézie proti Únii pred WTO (6) (ďalej len „opatrenia EÚ týkajúce sa Indonézie“). Indonézia v uvedenom spore vzniesla tvrdenia podobné tým, ktorými sa zaoberali správy. Keďže právny výklad odvolacieho orgánu uvedený v správach sa javí ako relevantný aj pre prešetrovanie týkajúce sa Indonézie, Komisia považovala za vhodné, aby sa antidumpingové opatrenia uložené na dovoz bionafty z Indonézie takisto preskúmali v súbežnom revíznom prešetrovaní vykonávanom podľa článku 2 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO, najmä pokiaľ ide o zistenie, že konečné nariadenie nie je v súlade s článkom 2.2.1.1 antidumpingovej dohody. |
| --- | --- |

(13)

Komisia sa v oznámení o začatí revízneho prešetrovania odvolávala na antidumpingové opatrenia na dovoz bionafty z Indonézie, ktoré boli uložené tým istým konečným nariadením. Tieto opatrenia sú v súčasnosti predmetom prebiehajúceho sporu Indonézie proti Únii pred WTO (6) (ďalej len „opatrenia EÚ týkajúce sa Indonézie“). Indonézia v uvedenom spore vzniesla tvrdenia podobné tým, ktorými sa zaoberali správy. Keďže právny výklad odvolacieho orgánu uvedený v správach sa javí ako relevantný aj pre prešetrovanie týkajúce sa Indonézie, Komisia považovala za vhodné, aby sa antidumpingové opatrenia uložené na dovoz bionafty z Indonézie takisto preskúmali v súbežnom revíznom prešetrovaní vykonávanom podľa článku 2 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO, najmä pokiaľ ide o zistenie, že konečné nariadenie nie je v súlade s článkom 2.2.1.1 antidumpingovej dohody.

6

| (14) | V odôvodneniach 12 až 20 všeobecného informačného dokumentu Komisia uviedla svoju predbežnú analýzu uplatňovania výkladu odvolacieho orgánu, pokiaľ ide o článok 2.2.1.1 antidumpingovej dohody, na účely prešetrovania týkajúceho sa Indonézie. |
| --- | --- |

(14)

V odôvodneniach 12 až 20 všeobecného informačného dokumentu Komisia uviedla svoju predbežnú analýzu uplatňovania výkladu odvolacieho orgánu, pokiaľ ide o článok 2.2.1.1 antidumpingovej dohody, na účely prešetrovania týkajúceho sa Indonézie.

| (15) | Po poskytnutí informácií predložili zainteresované strany pripomienky, v ktorých spochybňovali analýzu Komisie, pričom napadli okrem iného uplatniteľnosť výkladu odvolacieho orgánu, ako aj právomoc Komisie konať z úradnej moci na základe tohto výkladu v rámci splnomocňujúceho nariadenia WTO. |
| --- | --- |

(15)

Po poskytnutí informácií predložili zainteresované strany pripomienky, v ktorých spochybňovali analýzu Komisie, pričom napadli okrem iného uplatniteľnosť výkladu odvolacieho orgánu, ako aj právomoc Komisie konať z úradnej moci na základe tohto výkladu v rámci splnomocňujúceho nariadenia WTO.

| (16) | Keďže táto analýza si vyžaduje viac času, Komisia sa rozhodla, že v tejto fáze neukončí revízne prešetrovanie týkajúce sa Indonézie, ale namiesto toho bude pokračovať vo svojej analýze so zreteľom na doručené pripomienky. Revízne prešetrovanie, ktoré sa začalo na základe článku 2 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO, preto stále prebieha a zostáva otvorené, pokiaľ ide o Indonéziu. Všetky zainteresované strany boli náležite informované prostredníctvom revidovaného informačného dokumentu z 31. júla 2017 a bolo im umožnené poslať pripomienky. |
| --- | --- |

(16)

Keďže táto analýza si vyžaduje viac času, Komisia sa rozhodla, že v tejto fáze neukončí revízne prešetrovanie týkajúce sa Indonézie, ale namiesto toho bude pokračovať vo svojej analýze so zreteľom na doručené pripomienky. Revízne prešetrovanie, ktoré sa začalo na základe článku 2 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO, preto stále prebieha a zostáva otvorené, pokiaľ ide o Indonéziu. Všetky zainteresované strany boli náležite informované prostredníctvom revidovaného informačného dokumentu z 31. júla 2017 a bolo im umožnené poslať pripomienky.

| (17) | Indonézska vláda tvrdila, že Komisia porušila všeobecné zásady práva Európskej únie tým, že najprv informovala o svojom zámere zmeniť konečné nariadenie, pokiaľ ide o Indonéziu, a následne tento zámer prehodnotila s cieľom pokračovať v prešetrovaní týkajúcom sa Indonézie. |
| --- | --- |

(17)

Indonézska vláda tvrdila, že Komisia porušila všeobecné zásady práva Európskej únie tým, že najprv informovala o svojom zámere zmeniť konečné nariadenie, pokiaľ ide o Indonéziu, a následne tento zámer prehodnotila s cieľom pokračovať v prešetrovaní týkajúcom sa Indonézie.

| (18) | Po prvé, indonézska vláda zastávala názor, že takéto konanie vedie k nerovnakému a diskriminačnému zaobchádzaniu s indonézskymi výrobcami v porovnaní s argentínskymi vyvážajúcimi výrobcami, keďže Komisia údajne uznala (ako bolo uvedené v oznámení o začatí revízneho prešetrovania), že indonézsky dovoz bionafty je v podobnej pozícii ako argentínsky dovoz. Oneskorením revízneho prešetrovania týkajúceho sa Indonézie sú indonézski vyvážajúci výrobcovia v porovnaní s argentínskymi vývozcami zjavne znevýhodnení. |
| --- | --- |

(18)

Po prvé, indonézska vláda zastávala názor, že takéto konanie vedie k nerovnakému a diskriminačnému zaobchádzaniu s indonézskymi výrobcami v porovnaní s argentínskymi vyvážajúcimi výrobcami, keďže Komisia údajne uznala (ako bolo uvedené v oznámení o začatí revízneho prešetrovania), že indonézsky dovoz bionafty je v podobnej pozícii ako argentínsky dovoz. Oneskorením revízneho prešetrovania týkajúceho sa Indonézie sú indonézski vyvážajúci výrobcovia v porovnaní s argentínskymi vývozcami zjavne znevýhodnení.

| (19) | Po druhé, keďže Komisia začala revízne prešetrovanie týkajúce sa tak dovozu bionafty z Indonézie, ako aj z Argentíny, indonézski dovozcovia mohli oprávnene očakávať, že revízne prešetrovanie týkajúce sa Indonézie sa skončí v rovnakom čase ako v prípade Argentíny. Toto očakávanie ešte posilnil prvý informačný dokument, v ktorom Komisia navrhla zmeniť konečné nariadenie aj v prípade Indonézie. Zmenou svojho stanoviska prostredníctvom poskytnutia revidovaných informácií tak vraj Komisia porušila zásadu oprávneného očakávania. |
| --- | --- |

(19)

Po druhé, keďže Komisia začala revízne prešetrovanie týkajúce sa tak dovozu bionafty z Indonézie, ako aj z Argentíny, indonézski dovozcovia mohli oprávnene očakávať, že revízne prešetrovanie týkajúce sa Indonézie sa skončí v rovnakom čase ako v prípade Argentíny. Toto očakávanie ešte posilnil prvý informačný dokument, v ktorom Komisia navrhla zmeniť konečné nariadenie aj v prípade Indonézie. Zmenou svojho stanoviska prostredníctvom poskytnutia revidovaných informácií tak vraj Komisia porušila zásadu oprávneného očakávania.

| (20) | Po tretie, indonézska vláda tvrdila, že Komisia porušila zásadu dobrej viery tým, že vylúčila indonézsky dovoz z revízneho prešetrovania v neskorom štádiu konania, hoci sa mu počas celého prešetrovania venovala. |
| --- | --- |

(20)

Po tretie, indonézska vláda tvrdila, že Komisia porušila zásadu dobrej viery tým, že vylúčila indonézsky dovoz z revízneho prešetrovania v neskorom štádiu konania, hoci sa mu počas celého prešetrovania venovala.

| (21) | Na začiatok Komisia pripomenula, že orgán WTO na urovnávanie sporov už dospel ku konečným zisteniam týkajúcim sa opatrení EÚ voči dovozu bionafty z Argentíny, zatiaľ čo samostatný spor o antidumpingových opatreniach voči dovozu bionafty z Indonézie orgán ešte neukončil. Preto sa opatrenia týkajúce sa Indonézie považujú za nesporné opatrenia v zmysle článku 2 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO. Vyplýva to okrem iného z použitia výrazu „správa“ v článku 1 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO s cieľom opísať sporné opatrenie, s ktorým sa orgán WTO na urovnávanie sporov zaoberal a v súvislosti s ktorým prijal rozhodnutie. |
| --- | --- |

(21)

Na začiatok Komisia pripomenula, že orgán WTO na urovnávanie sporov už dospel ku konečným zisteniam týkajúcim sa opatrení EÚ voči dovozu bionafty z Argentíny, zatiaľ čo samostatný spor o antidumpingových opatreniach voči dovozu bionafty z Indonézie orgán ešte neukončil. Preto sa opatrenia týkajúce sa Indonézie považujú za nesporné opatrenia v zmysle článku 2 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO. Vyplýva to okrem iného z použitia výrazu „správa“ v článku 1 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO s cieľom opísať sporné opatrenie, s ktorým sa orgán WTO na urovnávanie sporov zaoberal a v súvislosti s ktorým prijal rozhodnutie.

| (22) | Komisia takisto pripomenula, že podľa práva Európskej únie zásady rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie zakazujú zaobchádzať s porovnateľnými situáciami rozdielne alebo s rozdielnymi situáciami rovnako, pokiaľ na to nie je žiadny objektívny dôvod (7). Na účely vykonávania správ WTO indonézski a argentínski vyvážajúci výrobcovia nie sú objektívne v rovnakej situácii: vykonávací postup týkajúci sa prešetrovania ujmu spôsobujúceho dumpingu dotknutého výrobku z Argentíny sa uskutočnil na základe článku 1 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO a je ukončený týmto nariadením, zatiaľ čo vykonávací postup týkajúci sa prešetrovania rovnakých praktík zo strany Indonézie sa uskutočnil na základe článku 2 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO a zostáva otvorený. K diskriminácii môže dôjsť len vtedy, ak sa z právneho hľadiska zaobchádza s hospodárskymi subjektmi v rovnakej situácii rozdielne. |
| --- | --- |

(22)

Komisia takisto pripomenula, že podľa práva Európskej únie zásady rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie zakazujú zaobchádzať s porovnateľnými situáciami rozdielne alebo s rozdielnymi situáciami rovnako, pokiaľ na to nie je žiadny objektívny dôvod (7). Na účely vykonávania správ WTO indonézski a argentínski vyvážajúci výrobcovia nie sú objektívne v rovnakej situácii: vykonávací postup týkajúci sa prešetrovania ujmu spôsobujúceho dumpingu dotknutého výrobku z Argentíny sa uskutočnil na základe článku 1 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO a je ukončený týmto nariadením, zatiaľ čo vykonávací postup týkajúci sa prešetrovania rovnakých praktík zo strany Indonézie sa uskutočnil na základe článku 2 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO a zostáva otvorený. K diskriminácii môže dôjsť len vtedy, ak sa z právneho hľadiska zaobchádza s hospodárskymi subjektmi v rovnakej situácii rozdielne.

7

| (23) | Keďže ale právny základ na začatie revízneho prešetrovania, pokiaľ ide o vykonanie zistení orgánu WTO na urovnávanie sporov vo vzťahu k Argentíne a vo vzťahu k Indonézii je odlišný, ukončenie revízneho prešetrovania dumpingu spôsobujúceho ujmu zo strany Argentíny pred tým, než sa ukončí revízne prešetrovanie dumpingu spôsobujúceho ujmu zo strany Indonézie, neznamená rozdielne zaobchádzanie v porovnateľnej situácii. Dôvodom je, že hospodárske subjekty sa nachádzajú v rozdielnych situáciách. |
| --- | --- |

(23)

Keďže ale právny základ na začatie revízneho prešetrovania, pokiaľ ide o vykonanie zistení orgánu WTO na urovnávanie sporov vo vzťahu k Argentíne a vo vzťahu k Indonézii je odlišný, ukončenie revízneho prešetrovania dumpingu spôsobujúceho ujmu zo strany Argentíny pred tým, než sa ukončí revízne prešetrovanie dumpingu spôsobujúceho ujmu zo strany Indonézie, neznamená rozdielne zaobchádzanie v porovnateľnej situácii. Dôvodom je, že hospodárske subjekty sa nachádzajú v rozdielnych situáciách.

| (24) | Preto opačne, ako tvrdí vláda Indonézie, z hľadiska práva Európskej únie nedochádza k porušovaniu zásady „rovnakého zaobchádzania“ alebo „nediskriminácie“. V každom prípade legislatíva EÚ nie veľmi prísnou formuláciou („môže“ a „ak sa domnieva, že je to vhodné“) v článku 2 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO udeľuje Komisii značnú diskrečnú právomoc pri rozhodovaní o tom, či vykoná alebo nevykoná odporúčanie WTO, pokiaľ ide o nesporné opatrenie. |
| --- | --- |

(24)

Preto opačne, ako tvrdí vláda Indonézie, z hľadiska práva Európskej únie nedochádza k porušovaniu zásady „rovnakého zaobchádzania“ alebo „nediskriminácie“. V každom prípade legislatíva EÚ nie veľmi prísnou formuláciou („môže“ a „ak sa domnieva, že je to vhodné“) v článku 2 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO udeľuje Komisii značnú diskrečnú právomoc pri rozhodovaní o tom, či vykoná alebo nevykoná odporúčanie WTO, pokiaľ ide o nesporné opatrenie.

| (25) | Ako sa uvádza v odôvodnení 16, Komisia po analýze pripomienok doručených po poskytnutí informácií považovala za vhodné, aby sa revízne prešetrovanie týkajúce sa Indonézie v tomto momente neukončilo. Namiesto toho sa ale, vzhľadom na doručené pripomienky, rozhodla pokračovať v posudzovaní uplatniteľnosti uvedených zistení voči Indonézii. |
| --- | --- |

(25)

Ako sa uvádza v odôvodnení 16, Komisia po analýze pripomienok doručených po poskytnutí informácií považovala za vhodné, aby sa revízne prešetrovanie týkajúce sa Indonézie v tomto momente neukončilo. Namiesto toho sa ale, vzhľadom na doručené pripomienky, rozhodla pokračovať v posudzovaní uplatniteľnosti uvedených zistení voči Indonézii.

| (26) | Komisia navyše nemôže akceptovať argument, že na základe informačného dokumentu vznikajú oprávnené očakávania týkajúce sa konečného záveru prešetrovania. Naopak, účelom poskytnutia informácií je informovať zainteresované strany o predbežných zisteniach Komisie a poskytnúť im možnosť účinne uplatniť svoje právo na obhajobu. Je teda samotnou podstatou poskytnutia informácií, aby Komisia vzala do úvahy tvrdenia a skutočnosti, ktoré uvedú zainteresované strany. |
| --- | --- |

(26)

Komisia navyše nemôže akceptovať argument, že na základe informačného dokumentu vznikajú oprávnené očakávania týkajúce sa konečného záveru prešetrovania. Naopak, účelom poskytnutia informácií je informovať zainteresované strany o predbežných zisteniach Komisie a poskytnúť im možnosť účinne uplatniť svoje právo na obhajobu. Je teda samotnou podstatou poskytnutia informácií, aby Komisia vzala do úvahy tvrdenia a skutočnosti, ktoré uvedú zainteresované strany.

| (27) | Z tohto dôvodu sa v sprievodnom liste všetkým zainteresovaným stranám výslovne uvádzalo, že „týmto poskytnutím informácií nie je dotknuté žiadne následné rozhodnutie, ktoré môže Komisia prijať, ale ak sa takéto rozhodnutie zakladá na odlišných skutočnostiach a dôvodoch, poskytnú sa vašej spoločnosti čo najskôr“. V tomto konkrétnom prípade uvedený postup viedol k stanovisku Komisie, že potrebuje viac času na analýzu uplatniteľnosti zistení orgánu WTO na urovnávanie sporov, pokiaľ ide o Indonéziu. Toto rozhodnutie má prípravnú povahu a nemá nutne vplyv na konečný záver Komisie. To isté rozhodnutie je navyše uplatnením rozsiahlej diskrečnej právomoci Komisie pri vykonávaní revíznych prešetrovaní začatých na základe splnomocňujúceho nariadenia WTO, ktoré patria do oblasti spoločnej obchodnej politiky. |
| --- | --- |

(27)

Z tohto dôvodu sa v sprievodnom liste všetkým zainteresovaným stranám výslovne uvádzalo, že „týmto poskytnutím informácií nie je dotknuté žiadne následné rozhodnutie, ktoré môže Komisia prijať, ale ak sa takéto rozhodnutie zakladá na odlišných skutočnostiach a dôvodoch, poskytnú sa vašej spoločnosti čo najskôr“. V tomto konkrétnom prípade uvedený postup viedol k stanovisku Komisie, že potrebuje viac času na analýzu uplatniteľnosti zistení orgánu WTO na urovnávanie sporov, pokiaľ ide o Indonéziu. Toto rozhodnutie má prípravnú povahu a nemá nutne vplyv na konečný záver Komisie. To isté rozhodnutie je navyše uplatnením rozsiahlej diskrečnej právomoci Komisie pri vykonávaní revíznych prešetrovaní začatých na základe splnomocňujúceho nariadenia WTO, ktoré patria do oblasti spoločnej obchodnej politiky.

| (28) | Zainteresovaná strana sa teda nemôže dovolávať ochrany oprávnených očakávaní pred tým, než Komisia uzavrie predmetný postup revízneho prešetrovania, ak sa Komisia rozhodne konať v rámci právomocí, ktoré jej poskytol zákonodarca Únie (8). Tento argument sa teda takisto musí zamietnuť. |
| --- | --- |

(28)

Zainteresovaná strana sa teda nemôže dovolávať ochrany oprávnených očakávaní pred tým, než Komisia uzavrie predmetný postup revízneho prešetrovania, ak sa Komisia rozhodne konať v rámci právomocí, ktoré jej poskytol zákonodarca Únie (8). Tento argument sa teda takisto musí zamietnuť.

8

| (29) | Napokon, nemožno vyvodzovať konanie v zlej viere zo skutočnosti, že k zmene došlo po tom, čo Komisia pôvodne informovala o svojom predbežnom stanovisku, a ani indonézska vláda nepredložila na tento účel žiadny dôkaz. Komisia dôsledne vykonala všetky kroky v rámci revízneho prešetrovania a plne rešpektovala náležité procesné práva všetkých zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

(29)

Napokon, nemožno vyvodzovať konanie v zlej viere zo skutočnosti, že k zmene došlo po tom, čo Komisia pôvodne informovala o svojom predbežnom stanovisku, a ani indonézska vláda nepredložila na tento účel žiadny dôkaz. Komisia dôsledne vykonala všetky kroky v rámci revízneho prešetrovania a plne rešpektovala náležité procesné práva všetkých zainteresovaných strán.

| (30) | Komisia preto odmietla tvrdenia, že porušila základné zásady práva EÚ, keď sa na základe svojej diskrečnej právomoci rozhodla v tejto fáze revízneho prešetrovania nezmeniť antidumpingové opatrenia týkajúce sa Indonézie, pričom plne rešpektovala náležité procesné práva všetkých zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

(30)

Komisia preto odmietla tvrdenia, že porušila základné zásady práva EÚ, keď sa na základe svojej diskrečnej právomoci rozhodla v tejto fáze revízneho prešetrovania nezmeniť antidumpingové opatrenia týkajúce sa Indonézie, pričom plne rešpektovala náležité procesné práva všetkých zainteresovaných strán.

| (31) | Po poskytnutí revidovaných informácií jeden vyvážajúci výrobca z Indonézie („Wilmar“) spochybnil názor Komisie, že treba viac času na dokončenie revízneho prešetrovania, pokiaľ ide o Indonéziu, keďže zistenia uvedené v správach WTO sú jasné. Tvrdil, že aj opatrenia voči Indonézii by sa mali zmeniť. Podľa názoru spoločnosti Wilmar je Komisia v rámci splnomocňujúceho nariadenia WTO oprávnená zmeniť nesporné opatrenie, a preto sa jej právomoc konať z úradnej moci nemôže spochybňovať. Spoločnosť Wilmar napokon tvrdila, že ak sa oddialia zistenia Komisie týkajúce sa Indonézie, oddialiť by sa mali aj zistenia týkajúce sa Argentíny. Z pohľadu spoločnosti Wilmar sú v spore pred WTO týkajúcom sa Indonézie nedoriešené právne otázky, ktoré by mohli byť relevantné a uplatniteľné aj na opatrenia týkajúce sa dovozu bionafty z Argentíny, najmä pokiaľ ide o ziskové rozpätie. |
| --- | --- |

(31)

Po poskytnutí revidovaných informácií jeden vyvážajúci výrobca z Indonézie („Wilmar“) spochybnil názor Komisie, že treba viac času na dokončenie revízneho prešetrovania, pokiaľ ide o Indonéziu, keďže zistenia uvedené v správach WTO sú jasné. Tvrdil, že aj opatrenia voči Indonézii by sa mali zmeniť. Podľa názoru spoločnosti Wilmar je Komisia v rámci splnomocňujúceho nariadenia WTO oprávnená zmeniť nesporné opatrenie, a preto sa jej právomoc konať z úradnej moci nemôže spochybňovať. Spoločnosť Wilmar napokon tvrdila, že ak sa oddialia zistenia Komisie týkajúce sa Indonézie, oddialiť by sa mali aj zistenia týkajúce sa Argentíny. Z pohľadu spoločnosti Wilmar sú v spore pred WTO týkajúcom sa Indonézie nedoriešené právne otázky, ktoré by mohli byť relevantné a uplatniteľné aj na opatrenia týkajúce sa dovozu bionafty z Argentíny, najmä pokiaľ ide o ziskové rozpätie.

| (32) | Komisia súhlasila so spoločnosťou Wilmar, že je v zásade oprávnená stanoviť zistenia, pokiaľ ide o nesporné opatrenie podľa článku 2 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO. Ako sa však uvádza v odôvodnení 16, po preskúmaní doručených pripomienok Komisia oprávneným uplatnením svojej diskrečnej právomoci stanovenej v článku 2 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO nepovažovala za vhodné, aby sa v tom čase ukončilo revízne prešetrovanie, pokiaľ ide o Indonéziu. |
| --- | --- |

(32)

Komisia súhlasila so spoločnosťou Wilmar, že je v zásade oprávnená stanoviť zistenia, pokiaľ ide o nesporné opatrenie podľa článku 2 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO. Ako sa však uvádza v odôvodnení 16, po preskúmaní doručených pripomienok Komisia oprávneným uplatnením svojej diskrečnej právomoci stanovenej v článku 2 ods. 1 splnomocňujúceho nariadenia WTO nepovažovala za vhodné, aby sa v tom čase ukončilo revízne prešetrovanie, pokiaľ ide o Indonéziu.

| (33) | Pokiaľ ide o tvrdenie spoločnosti Wilmar, že zistenia týkajúce sa Argentíny by sa takisto mali oddialiť, Komisia pripomenula, že v správach WTO sa potvrdila metodika použitá v konečnom nariadení na stanovenie ziskového rozpätia. Predmetná otázka v prebiehajúcom konaní vo veci Indonézie nebola vznesená v súvislosti s Argentínou. Únia a Argentína sa však v každom prípade dohodli na primeranej lehote na vykonanie zistení uvedených v správach, a táto lehota by sa mala dodržať. |
| --- | --- |

(33)

Pokiaľ ide o tvrdenie spoločnosti Wilmar, že zistenia týkajúce sa Argentíny by sa takisto mali oddialiť, Komisia pripomenula, že v správach WTO sa potvrdila metodika použitá v konečnom nariadení na stanovenie ziskového rozpätia. Predmetná otázka v prebiehajúcom konaní vo veci Indonézie nebola vznesená v súvislosti s Argentínou. Únia a Argentína sa však v každom prípade dohodli na primeranej lehote na vykonanie zistení uvedených v správach, a táto lehota by sa mala dodržať.

5.2.   Stanovenie normálnej hodnoty a výpočet dumpingových rozpätí

Stanovenie normálnej hodnoty a výpočet dumpingových rozpätí

| (34) | V tomto oddiele sa opätovne posudzujú zistenia pôvodného prešetrovania, pokiaľ ide o odporúčania a rozhodnutia obsiahnuté v správach, podľa ktorých Únia nekonala v súlade s:






  — | článkom 2.2.1.1 tým, že nevypočítala výrobné náklady prešetrovaného výrobku na základe záznamov vedených výrobcami, a |
| --- | --- | --- |

(34)

V tomto oddiele sa opätovne posudzujú zistenia pôvodného prešetrovania, pokiaľ ide o odporúčania a rozhodnutia obsiahnuté v správach, podľa ktorých Únia nekonala v súlade s:

—

článkom 2.2.1.1 tým, že nevypočítala výrobné náklady prešetrovaného výrobku na základe záznamov vedených výrobcami, a

| — | článkom 2.2 antidumpingovej dohody a článkom VI:1 písm. b) bodom ii) dohody GATT 1994 tým, že nepoužila výrobné náklady v Argentíne pri vytváraní normálnej hodnoty bionafty, |
| --- | --- |

—

článkom 2.2 antidumpingovej dohody a článkom VI:1 písm. b) bodom ii) dohody GATT 1994 tým, že nepoužila výrobné náklady v Argentíne pri vytváraní normálnej hodnoty bionafty,

| — | článkom 9.3 antidumpingovej dohody a článkom VI:2 dohody GATT 1994 tým, že uložila antidumpingové clá presahujúce dumpingové rozpätie, ktoré mali byť stanovené podľa článku 2 antidumpingovej dohody, resp. článku VI:1 dohody GATT 1994. |
| --- | --- |

—

článkom 9.3 antidumpingovej dohody a článkom VI:2 dohody GATT 1994 tým, že uložila antidumpingové clá presahujúce dumpingové rozpätie, ktoré mali byť stanovené podľa článku 2 antidumpingovej dohody, resp. článku VI:1 dohody GATT 1994.

| (35) | Ako sa uvádza v odôvodnení 28 konečného nariadenia, Komisia stanovila, že normálna hodnota musela byť vytvorená, keďže domáci predaj sa nepovažoval za predaj uskutočnený pri bežnom obchodovaní. Toto zistenie nebolo napadnuté a zostáva v platnosti. |
| --- | --- |

(35)

Ako sa uvádza v odôvodnení 28 konečného nariadenia, Komisia stanovila, že normálna hodnota musela byť vytvorená, keďže domáci predaj sa nepovažoval za predaj uskutočnený pri bežnom obchodovaní. Toto zistenie nebolo napadnuté a zostáva v platnosti.

| (36) | Komisia v odôvodneniach 29 až 34 konečného nariadenia stanovila, že rozdiel medzi vývoznými daňami uloženými Argentínou na hlavné surovinové vstupy (sójový olej a sójové bôby v Argentíne) a tými, ktoré boli uložené na finálny výrobok (bionafta), stlačil domáce ceny v Argentíne, a táto skutočnosť by sa preto mala zohľadniť pri vytváraní normálnej hodnoty. |
| --- | --- |

(36)

Komisia v odôvodneniach 29 až 34 konečného nariadenia stanovila, že rozdiel medzi vývoznými daňami uloženými Argentínou na hlavné surovinové vstupy (sójový olej a sójové bôby v Argentíne) a tými, ktoré boli uložené na finálny výrobok (bionafta), stlačil domáce ceny v Argentíne, a táto skutočnosť by sa preto mala zohľadniť pri vytváraní normálnej hodnoty.

| (37) | V dôsledku toho Komisia pri vytváraní normálnej hodnoty nahradila náklady na hlavné suroviny uvedené v záznamoch vyvážajúcich výrobcov referenčnými cenami, ktoré uverejnili príslušné orgány dotknutých krajín. |
| --- | --- |

(37)

V dôsledku toho Komisia pri vytváraní normálnej hodnoty nahradila náklady na hlavné suroviny uvedené v záznamoch vyvážajúcich výrobcov referenčnými cenami, ktoré uverejnili príslušné orgány dotknutých krajín.

| (38) | Komisia ďalej založila svoje závery v pôvodnom prešetrovaní na výklade, že článok 2.2.1.1 antidumpingovej dohody umožňuje vyšetrujúcemu orgánu odmietnuť používanie záznamov vyvážajúcich výrobcov, ak zistí, že buď i) nie sú v súlade s GAAP, alebo ii) primerane nezohľadňujú náklady spojené s výrobou a predajom posudzovaného výrobku (odôvodnenie 42 konečného nariadenia). |
| --- | --- |

(38)

Komisia ďalej založila svoje závery v pôvodnom prešetrovaní na výklade, že článok 2.2.1.1 antidumpingovej dohody umožňuje vyšetrujúcemu orgánu odmietnuť používanie záznamov vyvážajúcich výrobcov, ak zistí, že buď i) nie sú v súlade s GAAP, alebo ii) primerane nezohľadňujú náklady spojené s výrobou a predajom posudzovaného výrobku (odôvodnenie 42 konečného nariadenia).

| (39) | Porota aj odvolací orgán sa zhodli na tom, že samotné zistenie Komisie, že domáce ceny sójových bôbov v Argentíne boli nižšie ako medzinárodné ceny z dôvodu argentínskeho systému vývoznej dane, nebolo dostatočným základom na vyvodenie záveru, že záznamy výrobcov primerane nezohľadňovali náklady na sójové bôby spojené s výrobou a predajom bionafty, ani na nezohľadnenie príslušných nákladov v uvedených záznamoch pri vytváraní normálnej hodnoty bionafty. |
| --- | --- |

(39)

Porota aj odvolací orgán sa zhodli na tom, že samotné zistenie Komisie, že domáce ceny sójových bôbov v Argentíne boli nižšie ako medzinárodné ceny z dôvodu argentínskeho systému vývoznej dane, nebolo dostatočným základom na vyvodenie záveru, že záznamy výrobcov primerane nezohľadňovali náklady na sójové bôby spojené s výrobou a predajom bionafty, ani na nezohľadnenie príslušných nákladov v uvedených záznamoch pri vytváraní normálnej hodnoty bionafty.

| (40) | Na základe správ Komisia opätovne prepočítala normálnu hodnotu pre vyvážajúcich výrobcov v Argentíne. Metodika použitá na tento opätovný výpočet bola rovnaká ako metodika vysvetlená v odôvodneniach 40 až 49 pre Argentínu, ktoré sú súčasťou nariadenia Komisie (EÚ) č. 490/2013 (9). |
| --- | --- |

(40)

Na základe správ Komisia opätovne prepočítala normálnu hodnotu pre vyvážajúcich výrobcov v Argentíne. Metodika použitá na tento opätovný výpočet bola rovnaká ako metodika vysvetlená v odôvodneniach 40 až 49 pre Argentínu, ktoré sú súčasťou nariadenia Komisie (EÚ) č. 490/2013 (9).

9

| (41) | Z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 45 predbežného nariadenia sa domáci predaj nepovažoval za realizovaný pri bežnom obchodovaní a normálna hodnota podobného výrobku musela byť vytvorená podľa článku 2 ods. 3 a článku 2 ods. 6 základného nariadenia. Vykonalo sa to tak, že sa k upraveným výrobným nákladom počas obdobia prešetrovania pripočítali vynaložené predajné, všeobecné a administratívne výdavky a primerané ziskové rozpätie. |
| --- | --- |

(41)

Z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 45 predbežného nariadenia sa domáci predaj nepovažoval za realizovaný pri bežnom obchodovaní a normálna hodnota podobného výrobku musela byť vytvorená podľa článku 2 ods. 3 a článku 2 ods. 6 základného nariadenia. Vykonalo sa to tak, že sa k upraveným výrobným nákladom počas obdobia prešetrovania pripočítali vynaložené predajné, všeobecné a administratívne výdavky a primerané ziskové rozpätie.

| (42) | Ako je vysvetlené v odôvodnení 46 predbežného nariadenia, Komisia sa domnievala, že výška zisku nemohla byť založená na skutočných údajoch spoločností v Argentíne zaradených do vzorky. Preto sa výška zisku použitá pri vytváraní normálnej hodnoty určila podľa článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia na základe primeranej sumy zisku, ktorú by mohlo dosahovať mladé a inovačné, kapitálovo náročné výrobné odvetvie tohto typu za bežných podmienok hospodárskej súťaže na voľnom a otvorenom trhu, t. j. vo výške 15 % obratu. |
| --- | --- |

(42)

Ako je vysvetlené v odôvodnení 46 predbežného nariadenia, Komisia sa domnievala, že výška zisku nemohla byť založená na skutočných údajoch spoločností v Argentíne zaradených do vzorky. Preto sa výška zisku použitá pri vytváraní normálnej hodnoty určila podľa článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia na základe primeranej sumy zisku, ktorú by mohlo dosahovať mladé a inovačné, kapitálovo náročné výrobné odvetvie tohto typu za bežných podmienok hospodárskej súťaže na voľnom a otvorenom trhu, t. j. vo výške 15 % obratu.

| (43) | V niekoľkých podaniach predložených počas tohto revízneho prešetrovania EBB tvrdila, že správy nevylučujú, aby Komisia pri vytváraní normálnej hodnoty vykonala úpravu nákladov na suroviny za predpokladu, že je primerane odôvodnená. Tvrdila, že vzhľadom na dramatický vplyv mechanizmu rozdielnej vývoznej dane na trh Únie a rôzne právne možnosti zvažované v týchto správach ako základ pre takúto úpravu by sa opatrenia voči Argentíne mali ponechať na súčasnej úrovni, aj keď na základe odlišného odôvodnenia. |
| --- | --- |

(43)

V niekoľkých podaniach predložených počas tohto revízneho prešetrovania EBB tvrdila, že správy nevylučujú, aby Komisia pri vytváraní normálnej hodnoty vykonala úpravu nákladov na suroviny za predpokladu, že je primerane odôvodnená. Tvrdila, že vzhľadom na dramatický vplyv mechanizmu rozdielnej vývoznej dane na trh Únie a rôzne právne možnosti zvažované v týchto správach ako základ pre takúto úpravu by sa opatrenia voči Argentíne mali ponechať na súčasnej úrovni, aj keď na základe odlišného odôvodnenia.

| (44) | EBB konkrétne poukázala na tvrdenie uvedené v správe odvolacieho orgánu, že „zistenie orgánov EÚ, že domáce ceny sójových bôbov v Argentíne boli nižšie ako medzinárodné ceny z dôvodu argentínskeho systému vývoznej dane, nebolo samo osebe dostatočným základom na vyvodenie záveru, že záznamy výrobcov primerane nezohľadňujú náklady na sójové bôby“ (bod 6.55 správy odvolacieho orgánu) a tvrdila, že v správach WTO bola ponechaná možnosť nezohľadniť náklady na suroviny a upraviť tieto náklady, ak sa zistí, že tieto náklady nie sú spoľahlivé. |
| --- | --- |

(44)

EBB konkrétne poukázala na tvrdenie uvedené v správe odvolacieho orgánu, že „zistenie orgánov EÚ, že domáce ceny sójových bôbov v Argentíne boli nižšie ako medzinárodné ceny z dôvodu argentínskeho systému vývoznej dane, nebolo samo osebe dostatočným základom na vyvodenie záveru, že záznamy výrobcov primerane nezohľadňujú náklady na sójové bôby“ (bod 6.55 správy odvolacieho orgánu) a tvrdila, že v správach WTO bola ponechaná možnosť nezohľadniť náklady na suroviny a upraviť tieto náklady, ak sa zistí, že tieto náklady nie sú spoľahlivé.

| (45) | Podľa EBB systém rozdielnej vývoznej dane deformuje trh so surovinami do tej miery, že bežné podmienky ponuky a dopytu už nie sú rozhodujúcimi faktormi pre transakciu, a v skutočnosti spôsobuje transfer hodnoty od výrobcov surovín výrobcom bionafty, ktorý z hľadiska trhu nie je odôvodnený. Podľa EBB je to podobné prípadom transakcií, ktoré nie sú v súlade so zásadou trhového odstupu, a/alebo podobné „iným praktikám“, ktoré by mohli mať vplyv na spoľahlivosť nákladov v záznamoch vyvážajúceho výrobcu a ktoré sú opodstatnenými dôvodmi pre nezohľadnenie takýchto nákladov, aj keď skutočne vznikli. |
| --- | --- |

(45)

Podľa EBB systém rozdielnej vývoznej dane deformuje trh so surovinami do tej miery, že bežné podmienky ponuky a dopytu už nie sú rozhodujúcimi faktormi pre transakciu, a v skutočnosti spôsobuje transfer hodnoty od výrobcov surovín výrobcom bionafty, ktorý z hľadiska trhu nie je odôvodnený. Podľa EBB je to podobné prípadom transakcií, ktoré nie sú v súlade so zásadou trhového odstupu, a/alebo podobné „iným praktikám“, ktoré by mohli mať vplyv na spoľahlivosť nákladov v záznamoch vyvážajúceho výrobcu a ktoré sú opodstatnenými dôvodmi pre nezohľadnenie takýchto nákladov, aj keď skutočne vznikli.

| (46) | Na podporu svojho tvrdenia, že rozdielna vývozná daň deformuje trh so surovinami, sa EBB opiera najmä o analýzu, ktorú poskytli jej vlastní odborníci, ako aj o štúdiu s názvom Measuring the Distortion to Biodiesel Costs in Argentina Caused by Differential Export Taxes on Soybean Products (Meranie deformácie nákladov na bionaftu v Argentíne z dôvodu rozdielnych vývozných daní na produkty zo sójových bôbov, ďalej len „Heffleyho štúdia“), ktorú nechala vypracovať EBB, pričom oba zdroje údajne preukazujú, že systém rozdielnej vývoznej dane umelo a výrazne znižuje domáce ceny predmetných surovín, ktoré preto nie sú spoľahlivé. |
| --- | --- |

(46)

Na podporu svojho tvrdenia, že rozdielna vývozná daň deformuje trh so surovinami, sa EBB opiera najmä o analýzu, ktorú poskytli jej vlastní odborníci, ako aj o štúdiu s názvom Measuring the Distortion to Biodiesel Costs in Argentina Caused by Differential Export Taxes on Soybean Products (Meranie deformácie nákladov na bionaftu v Argentíne z dôvodu rozdielnych vývozných daní na produkty zo sójových bôbov, ďalej len „Heffleyho štúdia“), ktorú nechala vypracovať EBB, pričom oba zdroje údajne preukazujú, že systém rozdielnej vývoznej dane umelo a výrazne znižuje domáce ceny predmetných surovín, ktoré preto nie sú spoľahlivé.

Measuring the Distortion to Biodiesel Costs in Argentina Caused by Differential Export Taxes on Soybean Products

| (47) | V Heffleyho štúdii sú zhromaždené údaje z Argentíny a zo Spojených štátov z rokov 2010 – 2016 týkajúce sa nákladov na výrobu bionafty v týchto dvoch krajinách. Štúdia takisto obsahuje osobitnú analýzu trhu pre obdobie od októbra 2011 do septembra 2012. Zistilo sa v nej, že výrobné náklady na bionaftu zo sójových bôbov (ďalej tiež „sójový metylester“) v Argentíne boli nižšie ako náklady na výrobu rovnakého výrobku v Spojených štátoch. Tento rozdiel predstavoval 27 % a podľa štúdie bol „zapríčinený výlučne rozdielnou vývoznou daňou“. |
| --- | --- |

(47)

V Heffleyho štúdii sú zhromaždené údaje z Argentíny a zo Spojených štátov z rokov 2010 – 2016 týkajúce sa nákladov na výrobu bionafty v týchto dvoch krajinách. Štúdia takisto obsahuje osobitnú analýzu trhu pre obdobie od októbra 2011 do septembra 2012. Zistilo sa v nej, že výrobné náklady na bionaftu zo sójových bôbov (ďalej tiež „sójový metylester“) v Argentíne boli nižšie ako náklady na výrobu rovnakého výrobku v Spojených štátoch. Tento rozdiel predstavoval 27 % a podľa štúdie bol „zapríčinený výlučne rozdielnou vývoznou daňou“.

| (48) | V druhom kroku sa v štúdii porovnávala vývozná cena sójového metylesteru z Argentíny (bez spresnenia miesta určenia) s priemernou trhovou cenou sójového metylesteru v Spojených štátoch. Priemerná vývozná cena z Argentíny (875 USD/MT) bola nižšia než cena v Spojených štátoch na domácom trhu (1 198 USD/MT). Tento rozdiel predstavoval údajne silný stimul na dovoz bionafty z Argentíny. V štúdii sa dospelo k záveru, že táto deformácia „je priamym dôsledkom“ rozdielnej vývoznej dane. |
| --- | --- |

(48)

V druhom kroku sa v štúdii porovnávala vývozná cena sójového metylesteru z Argentíny (bez spresnenia miesta určenia) s priemernou trhovou cenou sójového metylesteru v Spojených štátoch. Priemerná vývozná cena z Argentíny (875 USD/MT) bola nižšia než cena v Spojených štátoch na domácom trhu (1 198 USD/MT). Tento rozdiel predstavoval údajne silný stimul na dovoz bionafty z Argentíny. V štúdii sa dospelo k záveru, že táto deformácia „je priamym dôsledkom“ rozdielnej vývoznej dane.

| (49) | EBB ďalej zdôraznila, že náprava takýchto deformácií je jednoznačne v súlade s logikou antidumpingového procesu. Tvrdila, že takéto deformácie by sa mali odstrániť pomocou príslušných úprav nákladov, a najmä nákladov na suroviny tak, aby sa nachádzali na úrovni, ktorú by tieto náklady dosiahli, keby tu deformácie neexistovali. Komisia by týmto postupom údajne opätovne nastolila situáciu reálnych nákladov na trhu vývozcu na výrobu a predaj dotknutého výrobku za bežných trhových podmienok. |
| --- | --- |

(49)

EBB ďalej zdôraznila, že náprava takýchto deformácií je jednoznačne v súlade s logikou antidumpingového procesu. Tvrdila, že takéto deformácie by sa mali odstrániť pomocou príslušných úprav nákladov, a najmä nákladov na suroviny tak, aby sa nachádzali na úrovni, ktorú by tieto náklady dosiahli, keby tu deformácie neexistovali. Komisia by týmto postupom údajne opätovne nastolila situáciu reálnych nákladov na trhu vývozcu na výrobu a predaj dotknutého výrobku za bežných trhových podmienok.

| (50) | Niekoľko výrobcov bionafty napadlo tvrdenie EBB, že Komisia by nemala vziať do úvahy zaznamenané náklady surovín na základe toho, že z dôvodu systému rozdielnej vývoznej dane sú tieto náklady nespoľahlivé. Opätovne uviedli, že porota a odvolací orgán výslovne odmietli tvrdenie, že samotná rozdielna vývozná daň by mohla byť základom pre nezohľadnenie zaznamenaných nákladov, a že vyšetrujúci orgán v žiadnom prípade nemôže odmietnuť zaznamenané náklady, ak tieto záznamy presne a verne odrážajú skutočne vynaložené náklady. |
| --- | --- |

(50)

Niekoľko výrobcov bionafty napadlo tvrdenie EBB, že Komisia by nemala vziať do úvahy zaznamenané náklady surovín na základe toho, že z dôvodu systému rozdielnej vývoznej dane sú tieto náklady nespoľahlivé. Opätovne uviedli, že porota a odvolací orgán výslovne odmietli tvrdenie, že samotná rozdielna vývozná daň by mohla byť základom pre nezohľadnenie zaznamenaných nákladov, a že vyšetrujúci orgán v žiadnom prípade nemôže odmietnuť zaznamenané náklady, ak tieto záznamy presne a verne odrážajú skutočne vynaložené náklady.

| (51) | Komisia uznala, že odvolací orgán nevylúčil samotnú možnosť, že vyšetrujúci orgán by sa za istých konkrétnych okolností mohol odchýliť od zaznamenaných nákladov, ak by prešetrovanie preukázalo, že tieto náklady boli napr. nadhodnotené alebo podhodnotené alebo že trhové transakcie, ktoré nie sú v súlade so zásadou trhového odstupu, alebo iné praktiky ovplyvnili spoľahlivosť vykazovaných nákladov (bod 6.41 správy odvolacieho orgánu). |
| --- | --- |

(51)

Komisia uznala, že odvolací orgán nevylúčil samotnú možnosť, že vyšetrujúci orgán by sa za istých konkrétnych okolností mohol odchýliť od zaznamenaných nákladov, ak by prešetrovanie preukázalo, že tieto náklady boli napr. nadhodnotené alebo podhodnotené alebo že trhové transakcie, ktoré nie sú v súlade so zásadou trhového odstupu, alebo iné praktiky ovplyvnili spoľahlivosť vykazovaných nákladov (bod 6.41 správy odvolacieho orgánu).

| (52) | Odvolací orgán však takisto uviedol, že samotný systém vývoznej dane v Argentíne nie je dostatočným základom na to, aby bolo možné dospieť k záveru, že záznamy výrobcov primerane nezohľadňovali náklady na suroviny spojené s výrobou a predajom bionafty, alebo aby sa pri vytváraní normálnej hodnoty bionafty nezohľadnili príslušné náklady uvedené v týchto záznamoch (bod 6.55 správy odvolacieho orgánu). |
| --- | --- |

(52)

Odvolací orgán však takisto uviedol, že samotný systém vývoznej dane v Argentíne nie je dostatočným základom na to, aby bolo možné dospieť k záveru, že záznamy výrobcov primerane nezohľadňovali náklady na suroviny spojené s výrobou a predajom bionafty, alebo aby sa pri vytváraní normálnej hodnoty bionafty nezohľadnili príslušné náklady uvedené v týchto záznamoch (bod 6.55 správy odvolacieho orgánu).

| (53) | Tvrdenia EBB vychádzajú z predpokladu, že údajný deformačný vplyv rozdielnej vývoznej dane vedie k nespoľahlivosti nákladov na predmetné suroviny, ktoré by sa preto nemali zohľadniť. EBB tvrdí, že domáce ceny sójových bôbov v Argentíne boli nižšie ako medzinárodné ceny z dôvodu argentínskeho systému vývoznej dane. Prijatie tohto tvrdenia by však v rozpore so zisteniami odvolacieho orgánu znamenalo, že samotný systém rozdielnej vývoznej dane mal taký vplyv, že skutočne vynaložené a vykázané náklady v záznamoch spoločnosti by sa nemali zohľadňovať len preto, že boli nižšie ako medzinárodné ceny. Komisia v tejto súvislosti ďalej pripomína, že v pôvodnom prešetrovaní sa potvrdilo, že skutočné náklady vynaložené na suroviny boli primerane a verne vyjadrené v záznamoch spoločností. |
| --- | --- |

(53)

Tvrdenia EBB vychádzajú z predpokladu, že údajný deformačný vplyv rozdielnej vývoznej dane vedie k nespoľahlivosti nákladov na predmetné suroviny, ktoré by sa preto nemali zohľadniť. EBB tvrdí, že domáce ceny sójových bôbov v Argentíne boli nižšie ako medzinárodné ceny z dôvodu argentínskeho systému vývoznej dane. Prijatie tohto tvrdenia by však v rozpore so zisteniami odvolacieho orgánu znamenalo, že samotný systém rozdielnej vývoznej dane mal taký vplyv, že skutočne vynaložené a vykázané náklady v záznamoch spoločnosti by sa nemali zohľadňovať len preto, že boli nižšie ako medzinárodné ceny. Komisia v tejto súvislosti ďalej pripomína, že v pôvodnom prešetrovaní sa potvrdilo, že skutočné náklady vynaložené na suroviny boli primerane a verne vyjadrené v záznamoch spoločností.

| (54) | Komisia preto zamietla tvrdenie EBB, keďže akceptovanie uvedeného tvrdenia by nebolo v súlade so zisteniami obsiahnutými v správach. |
| --- | --- |

(54)

Komisia preto zamietla tvrdenie EBB, keďže akceptovanie uvedeného tvrdenia by nebolo v súlade so zisteniami obsiahnutými v správach.

| (55) | S cieľom uviesť opatrenia do súladu so správami a pravidlami WTO preto Komisia považovala za potrebné vytvoriť normálnu hodnotu na základe skutočných vynaložených nákladov, ako boli uvedené v záznamoch príslušných spoločností. |
| --- | --- |

(55)

S cieľom uviesť opatrenia do súladu so správami a pravidlami WTO preto Komisia považovala za potrebné vytvoriť normálnu hodnotu na základe skutočných vynaložených nákladov, ako boli uvedené v záznamoch príslušných spoločností.

| (56) | V nadväznosti na poskytnutie informácií EBB zopakovala, že rozhodnutie WTO Komisii umožnilo v tomto prípade vykonať úpravu nákladov. Tvrdila, že Komisia si nesprávne vyložila rozhodnutie WTO a argumentáciu EBB. |
| --- | --- |

(56)

V nadväznosti na poskytnutie informácií EBB zopakovala, že rozhodnutie WTO Komisii umožnilo v tomto prípade vykonať úpravu nákladov. Tvrdila, že Komisia si nesprávne vyložila rozhodnutie WTO a argumentáciu EBB.

| (57) | Komisia podľa EBB ignorovala tvrdenia v správach, že „domáce ceny sójových bôbov v Argentíne boli nižšie ako medzinárodné ceny z dôvodu argentínskeho systému vývoznej dane“. EBB tvrdila, že v rozhodnutí sa neuvádza, ako tvrdila Komisia, že deformačný vplyv rozdielnej vývoznej dane nie je sám osebe dostatočným základom pre vykonanie úpravy nákladov. |
| --- | --- |

(57)

Komisia podľa EBB ignorovala tvrdenia v správach, že „domáce ceny sójových bôbov v Argentíne boli nižšie ako medzinárodné ceny z dôvodu argentínskeho systému vývoznej dane“. EBB tvrdila, že v rozhodnutí sa neuvádza, ako tvrdila Komisia, že deformačný vplyv rozdielnej vývoznej dane nie je sám osebe dostatočným základom pre vykonanie úpravy nákladov.

| (58) | EBB ďalej zopakovala a zdôraznila, že skutočnosť, že ceny na domácom trhu nie sú spoľahlivé z dôvodu rozdielnej vývoznej dane, je dostatočným základom na vyvodenie záveru, že záznamy výrobcov primerane nezohľadňujú náklady na sójové bôby spojené s výrobou a predajom bionafty. Nespoľahlivosť domácich cien údajne umožňovala nezohľadniť zaznamenané náklady a EBB Komisii poskytla všetky informácie potrebné na úpravu nákladov. |
| --- | --- |

(58)

EBB ďalej zopakovala a zdôraznila, že skutočnosť, že ceny na domácom trhu nie sú spoľahlivé z dôvodu rozdielnej vývoznej dane, je dostatočným základom na vyvodenie záveru, že záznamy výrobcov primerane nezohľadňujú náklady na sójové bôby spojené s výrobou a predajom bionafty. Nespoľahlivosť domácich cien údajne umožňovala nezohľadniť zaznamenané náklady a EBB Komisii poskytla všetky informácie potrebné na úpravu nákladov.

| (59) | EBB trvala na tom, že porota a odvolací orgán sa vyslovili, že vyšetrovacie orgány majú možnosť preskúmať spoľahlivosť nákladov zaevidovaných v záznamoch výrobcov/vývozcov, a najmä to, či sú v nich zahrnuté všetky vynaložené náklady; či vynaložené náklady boli nadhodnotené alebo podhodnotené a či transakcie, ktoré nie sú v súlade so zásadou trhového odstupu, alebo iné praktiky ovplyvnili spoľahlivosť vykázaných nákladov. Podľa EBB bol účinok systému rozdielnej vývoznej dane podobný transakciám, ktoré nie sú v súlade so zásadou trhového odstupu, a/alebo zodpovedal iným praktikám, ktoré mohli ovplyvniť „spoľahlivosť vykázaných nákladov“ (10). |
| --- | --- |

(59)

EBB trvala na tom, že porota a odvolací orgán sa vyslovili, že vyšetrovacie orgány majú možnosť preskúmať spoľahlivosť nákladov zaevidovaných v záznamoch výrobcov/vývozcov, a najmä to, či sú v nich zahrnuté všetky vynaložené náklady; či vynaložené náklady boli nadhodnotené alebo podhodnotené a či transakcie, ktoré nie sú v súlade so zásadou trhového odstupu, alebo iné praktiky ovplyvnili spoľahlivosť vykázaných nákladov. Podľa EBB bol účinok systému rozdielnej vývoznej dane podobný transakciám, ktoré nie sú v súlade so zásadou trhového odstupu, a/alebo zodpovedal iným praktikám, ktoré mohli ovplyvniť „spoľahlivosť vykázaných nákladov“ (10).

10

| (60) | Komisia opätovne preskúmala toto tvrdenie aj na základe vypočutia úradníkom pre vypočutie, ktoré sa uskutočnilo 20. júla 2017. Komisia uviedla v odôvodneniach 51 až 55, že skutočné náklady vynaložené na suroviny boli primerane a verne vyjadrené v záznamoch argentínskych spoločností a že úprava nákladov vykonaná v minulosti bola vyhlásená za nezlučiteľnú s povinnosťami EÚ v rámci WTO. |
| --- | --- |

(60)

Komisia opätovne preskúmala toto tvrdenie aj na základe vypočutia úradníkom pre vypočutie, ktoré sa uskutočnilo 20. júla 2017. Komisia uviedla v odôvodneniach 51 až 55, že skutočné náklady vynaložené na suroviny boli primerane a verne vyjadrené v záznamoch argentínskych spoločností a že úprava nákladov vykonaná v minulosti bola vyhlásená za nezlučiteľnú s povinnosťami EÚ v rámci WTO.

| (61) | Komisia nesúhlasila s tým, ako EBB vykladá zistenia poroty a odvolacieho orgánu. Napríklad znenie poznámky pod čiarou 400 je komplexnejšie, než sa uvádza v podaní EBB. Porota v zisteniach uviedla, že „preskúmanie záznamov, ktoré vyplýva z pojmu,primerane zohľadňovať' v článku 2.2.1.1, nezahŕňa preskúmanie,primeranosti' vykázaných nákladov ako takých, keď skutočné náklady zaznamenané v záznamoch výrobcu alebo vývozcu sú inak podľa zistení – v rámci prijateľných obmedzení – presné a vierohodné“. |
| --- | --- |

(61)

Komisia nesúhlasila s tým, ako EBB vykladá zistenia poroty a odvolacieho orgánu. Napríklad znenie poznámky pod čiarou 400 je komplexnejšie, než sa uvádza v podaní EBB. Porota v zisteniach uviedla, že „preskúmanie záznamov, ktoré vyplýva z pojmu,primerane zohľadňovať' v článku 2.2.1.1, nezahŕňa preskúmanie,primeranosti' vykázaných nákladov ako takých, keď skutočné náklady zaznamenané v záznamoch výrobcu alebo vývozcu sú inak podľa zistení – v rámci prijateľných obmedzení – presné a vierohodné“.

| (62) | EBB však svojím tvrdením, že účinok systému rozdielnej vývoznej dane bol podobný transakciám, ktoré nie sú v súlade so zásadou trhového odstupu, a/alebo zodpovedal iným praktikám, presne mierila smerom k takémuto preskúmaniu primeranosti týchto vykázaných nákladov. |
| --- | --- |

(62)

EBB však svojím tvrdením, že účinok systému rozdielnej vývoznej dane bol podobný transakciám, ktoré nie sú v súlade so zásadou trhového odstupu, a/alebo zodpovedal iným praktikám, presne mierila smerom k takémuto preskúmaniu primeranosti týchto vykázaných nákladov.

| (63) | Účinky systému rozdielnej vývoznej dane navyše neboli i) ani podobné transakciám, ktoré nie sú v súlade so zásadou trhového odstupu, ii) ani nezodpovedali „iným praktikám“, ktoré mohli mať vplyv na spoľahlivosť nákladov v záznamoch vyvážajúceho výrobcu. Bez ohľadu na presný rozsah týchto pojmov platí, že porota a odvolací orgán výslovne zamietli základný argument Komisie, že deformácia ceny spôsobená argentínskym systémom vývoznej dane (rozdielnej vývoznej dane) je sama osebe dostatočným základom na odmietnutie nákladov v záznamoch vyvážajúceho výrobcu (11). |
| --- | --- |

(63)

Účinky systému rozdielnej vývoznej dane navyše neboli i) ani podobné transakciám, ktoré nie sú v súlade so zásadou trhového odstupu, ii) ani nezodpovedali „iným praktikám“, ktoré mohli mať vplyv na spoľahlivosť nákladov v záznamoch vyvážajúceho výrobcu. Bez ohľadu na presný rozsah týchto pojmov platí, že porota a odvolací orgán výslovne zamietli základný argument Komisie, že deformácia ceny spôsobená argentínskym systémom vývoznej dane (rozdielnej vývoznej dane) je sama osebe dostatočným základom na odmietnutie nákladov v záznamoch vyvážajúceho výrobcu (11).

11

| (64) | Po poskytnutí revidovaných informácií EBB trvala na svojom stanovisku, že Komisia nesprávne vyložila tvrdenie odvolacieho orgánu v bode 6.55 správy a že prehliadla možnosť stanovenú v bode 6.41 tej istej správy, na základe ktorej mohla preskúmať spoľahlivosť zaznamenaných nákladov na suroviny a nebrať tieto náklady do úvahy, ak sa zistí, že sú nespoľahlivé, a poskytla ďalšie podporné argumenty. |
| --- | --- |

(64)

Po poskytnutí revidovaných informácií EBB trvala na svojom stanovisku, že Komisia nesprávne vyložila tvrdenie odvolacieho orgánu v bode 6.55 správy a že prehliadla možnosť stanovenú v bode 6.41 tej istej správy, na základe ktorej mohla preskúmať spoľahlivosť zaznamenaných nákladov na suroviny a nebrať tieto náklady do úvahy, ak sa zistí, že sú nespoľahlivé, a poskytla ďalšie podporné argumenty.

| (65) | Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, EBB vyhlásila, že tvrdenie odvolacieho orgánu v bode 6.55, že „...zistenie orgánov EÚ, že domáce ceny sójových bôbov v Argentíne boli nižšie ako medzinárodné ceny z dôvodu argentínskeho systému vývoznej dane, nebolo samo osebe dostatočným základom na vyvodenie záveru, že záznamy výrobcov primerane nezohľadňovali náklady na sójové bôby spojené s výrobou a predajom bionafty, ani na nezohľadnenie príslušných nákladov v uvedených záznamoch pri vytváraní normálnej hodnoty bionafty“, nie je právnym posúdením odvolacieho orgánu, ako to tvrdila Komisia, ale iba citátom jej vlastného záveru v konečnom nariadení. EBB ďalej tvrdila, že zo slovného spojenia „nebolo samo osebe dostatočným základom“ vyplýva, že argentínsky systém vývoznej dane mohol byť dostatočným základom na nezohľadnenie nákladov, ale Komisia nevykonala potrebnú analýzu. Napokon, Komisia vraj pri výklade bodu 6.55 nezohľadnila ani skutočnosť, že odvolací orgán považoval za potrebné zaoberať sa aj následnou otázkou referenčnej hodnoty. To by nebolo potrebné, ak by odvolací orgán kategoricky vylúčil, že argentínsky systém vývoznej dane mohol byť základom pre úpravu nákladov. |
| --- | --- |

(65)

Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, EBB vyhlásila, že tvrdenie odvolacieho orgánu v bode 6.55, že „...zistenie orgánov EÚ, že domáce ceny sójových bôbov v Argentíne boli nižšie ako medzinárodné ceny z dôvodu argentínskeho systému vývoznej dane, nebolo samo osebe dostatočným základom na vyvodenie záveru, že záznamy výrobcov primerane nezohľadňovali náklady na sójové bôby spojené s výrobou a predajom bionafty, ani na nezohľadnenie príslušných nákladov v uvedených záznamoch pri vytváraní normálnej hodnoty bionafty“, nie je právnym posúdením odvolacieho orgánu, ako to tvrdila Komisia, ale iba citátom jej vlastného záveru v konečnom nariadení. EBB ďalej tvrdila, že zo slovného spojenia „nebolo samo osebe dostatočným základom“ vyplýva, že argentínsky systém vývoznej dane mohol byť dostatočným základom na nezohľadnenie nákladov, ale Komisia nevykonala potrebnú analýzu. Napokon, Komisia vraj pri výklade bodu 6.55 nezohľadnila ani skutočnosť, že odvolací orgán považoval za potrebné zaoberať sa aj následnou otázkou referenčnej hodnoty. To by nebolo potrebné, ak by odvolací orgán kategoricky vylúčil, že argentínsky systém vývoznej dane mohol byť základom pre úpravu nákladov.

...zistenie orgánov EÚ, že domáce ceny sójových bôbov v Argentíne boli nižšie ako medzinárodné ceny z dôvodu argentínskeho systému vývoznej dane, nebolo samo osebe dostatočným základom na vyvodenie záveru, že záznamy výrobcov primerane nezohľadňovali náklady na sójové bôby spojené s výrobou a predajom bionafty, ani na nezohľadnenie príslušných nákladov v uvedených záznamoch pri vytváraní normálnej hodnoty bionafty

nebolo samo osebe dostatočným základom

| (66) | Komisia neprijala výklad, ktorý navrhla EBB. |
| --- | --- |

(66)

Komisia neprijala výklad, ktorý navrhla EBB.

| (67) | Po prvé uvedené tvrdenie odvolacieho orgánu v bode 6.55 nie je iba citátom z vlastných záverov Komisie. Naopak, je neoddeliteľnou súčasťou výkladu odvolacieho orgánu, pokiaľ ide o článok 2.2.1.1 antidumpingovej dohody v bode 6.56. Odvolací orgán sa výslovne zhodol s porotou na tom, že uvedené ustanovenie neposkytuje dostatočný základ pre záver Komisie nezohľadniť zaznamenané náklady argentínskych výrobcov bionafty, pretože domáce ceny sójových bôbov v Argentíne boli nižšie ako medzinárodné ceny z dôvodu argentínskeho systému vývoznej dane. Odvolací orgán zopakoval doslovne toto normatívne konštatovanie v ďalšom bode 6.56, pod nadpisom „závery“. |
| --- | --- |

(67)

Po prvé uvedené tvrdenie odvolacieho orgánu v bode 6.55 nie je iba citátom z vlastných záverov Komisie. Naopak, je neoddeliteľnou súčasťou výkladu odvolacieho orgánu, pokiaľ ide o článok 2.2.1.1 antidumpingovej dohody v bode 6.56. Odvolací orgán sa výslovne zhodol s porotou na tom, že uvedené ustanovenie neposkytuje dostatočný základ pre záver Komisie nezohľadniť zaznamenané náklady argentínskych výrobcov bionafty, pretože domáce ceny sójových bôbov v Argentíne boli nižšie ako medzinárodné ceny z dôvodu argentínskeho systému vývoznej dane. Odvolací orgán zopakoval doslovne toto normatívne konštatovanie v ďalšom bode 6.56, pod nadpisom „závery“.

| (68) | Po druhé zo spojenia „nebolo samo osebe dostatočným základom“ podľa chápania Komisie vyplýva, že samotná existencia systému vývoznej dane nebola dostatočným základom na odôvodnenie úpravy nákladov, aká bola použitá v pôvodnom prešetrovaní. Ak by naopak (ako tvrdila EBB) hlavným dôvodom, prečo odvolací orgán dospel k zisteniu, že opatrenia EÚ nie sú v súlade s pravidlami WTO, bolo nedostatočné zdôvodnenie zo strany Komisie v pôvodnom nariadení, orgán by to bol výslovne uviedol. Odvolací orgán a ani porota ale nič v tomto zmysle neuviedli. Skôr boli slová „samo osebe“ pravdepodobne použité na objasnenie toho, že fungovanie systému vývoznej dane v Argentíne „ako také“ nemôže vyvolať úpravu nákladov podľa článku 2.2.1.1 antidumpingovej dohody, a to bez ohľadu na to, ako dobre odôvodnený alebo zdokumentovaný je jeho deformačný vplyv. |
| --- | --- |

(68)

Po druhé zo spojenia „nebolo samo osebe dostatočným základom“ podľa chápania Komisie vyplýva, že samotná existencia systému vývoznej dane nebola dostatočným základom na odôvodnenie úpravy nákladov, aká bola použitá v pôvodnom prešetrovaní. Ak by naopak (ako tvrdila EBB) hlavným dôvodom, prečo odvolací orgán dospel k zisteniu, že opatrenia EÚ nie sú v súlade s pravidlami WTO, bolo nedostatočné zdôvodnenie zo strany Komisie v pôvodnom nariadení, orgán by to bol výslovne uviedol. Odvolací orgán a ani porota ale nič v tomto zmysle neuviedli. Skôr boli slová „samo osebe“ pravdepodobne použité na objasnenie toho, že fungovanie systému vývoznej dane v Argentíne „ako také“ nemôže vyvolať úpravu nákladov podľa článku 2.2.1.1 antidumpingovej dohody, a to bez ohľadu na to, ako dobre odôvodnený alebo zdokumentovaný je jeho deformačný vplyv.

nebolo samo osebe dostatočným základom

samotná existencia systému vývoznej dane

zdôvodnenie

| (69) | Po tretie Komisia nesúhlasila so záverom EBB, podľa ktorého skutočnosť, že sa odvolací orgán v bodoch 6.58 až 6.83 zaoberal tvrdením týkajúcim sa referenčnej hodnoty, naznačuje, že systém vývoznej dane v Argentíne by vskutku mohol predstavovať dostatočný základ pre to, aby sa zaznamenané náklady na suroviny nezohľadnili. Ako sa dá usudzovať z nadpisu, ktorý je nad bodom 6.58, odvolací orgán sa v danej časti zaoberal iným tvrdením Argentíny podľa článku 2.2 antidumpingovej dohody. |
| --- | --- |

(69)

Po tretie Komisia nesúhlasila so záverom EBB, podľa ktorého skutočnosť, že sa odvolací orgán v bodoch 6.58 až 6.83 zaoberal tvrdením týkajúcim sa referenčnej hodnoty, naznačuje, že systém vývoznej dane v Argentíne by vskutku mohol predstavovať dostatočný základ pre to, aby sa zaznamenané náklady na suroviny nezohľadnili. Ako sa dá usudzovať z nadpisu, ktorý je nad bodom 6.58, odvolací orgán sa v danej časti zaoberal iným tvrdením Argentíny podľa článku 2.2 antidumpingovej dohody.

| (70) | Komisia sa potom venovala druhému tvrdeniu EBB, a síce tomu, že bod 6.41 v správe odvolacieho orgánu poskytuje jasný signál o tom, že náklady zaznamenané v záznamoch spoločnosti sa nemusia zohľadniť, ak sa zakladajú na praktikách, ktoré ovplyvňujú spoľahlivosť vykázaných nákladov. EBB poukázala tiež na skutočnosť, že kým porota túto argumentáciu uviedla iba v poznámke pod čiarou, odvolací orgán považoval za potrebné zahrnúť ju do hlavnej časti svojej správy. Podľa EBB to naznačuje, že odvolací orgán chcel zmierniť príliš reštriktívny výklad článku 2.2.1.1 antidumpingovej dohody a vyslať jasný signál o tom, že úprava nákladov je v tomto kontexte naďalej možná. |
| --- | --- |

(70)

Komisia sa potom venovala druhému tvrdeniu EBB, a síce tomu, že bod 6.41 v správe odvolacieho orgánu poskytuje jasný signál o tom, že náklady zaznamenané v záznamoch spoločnosti sa nemusia zohľadniť, ak sa zakladajú na praktikách, ktoré ovplyvňujú spoľahlivosť vykázaných nákladov. EBB poukázala tiež na skutočnosť, že kým porota túto argumentáciu uviedla iba v poznámke pod čiarou, odvolací orgán považoval za potrebné zahrnúť ju do hlavnej časti svojej správy. Podľa EBB to naznačuje, že odvolací orgán chcel zmierniť príliš reštriktívny výklad článku 2.2.1.1 antidumpingovej dohody a vyslať jasný signál o tom, že úprava nákladov je v tomto kontexte naďalej možná.

| (71) | V bode 6.41 sa odvolací orgán zaoberal tvrdením EÚ, podľa ktorého sa v správe poroty zjavne naznačuje, že vyšetrovací orgán by musel akceptovať akékoľvek náklady vykázané v zázname spoločnosti, pokiaľ tieto záznamy presne odrážajú skutočne vzniknuté náklady, a to „bez ohľadu na to, akokoľvek by tieto náklady boli neprimerané v porovnaní so zástupnou alebo s referenčnou hodnotou zodpovedajúcou bežným trhovým podmienkam“. Odvolací orgán tento výklad zamietol a pripomenul, že porota v skutočnosti akceptovala, že vyšetrovací orgán môže preskúmať spoľahlivosť a presnosť v záznamoch výrobcov. Vyšetrovací orgán by tak mohol stanoviť, „či boli zachytené všetky vzniknuté náklady, či vynaložené náklady boli nadhodnotené alebo podhodnotené a či transakcie, ktoré nie sú v súlade so zásadou trhového odstupu, alebo iné praktiky neovplyvnili spoľahlivosť vykázaných nákladov“. |
| --- | --- |

(71)

V bode 6.41 sa odvolací orgán zaoberal tvrdením EÚ, podľa ktorého sa v správe poroty zjavne naznačuje, že vyšetrovací orgán by musel akceptovať akékoľvek náklady vykázané v zázname spoločnosti, pokiaľ tieto záznamy presne odrážajú skutočne vzniknuté náklady, a to „bez ohľadu na to, akokoľvek by tieto náklady boli neprimerané v porovnaní so zástupnou alebo s referenčnou hodnotou zodpovedajúcou bežným trhovým podmienkam“. Odvolací orgán tento výklad zamietol a pripomenul, že porota v skutočnosti akceptovala, že vyšetrovací orgán môže preskúmať spoľahlivosť a presnosť v záznamoch výrobcov. Vyšetrovací orgán by tak mohol stanoviť, „či boli zachytené všetky vzniknuté náklady, či vynaložené náklady boli nadhodnotené alebo podhodnotené a či transakcie, ktoré nie sú v súlade so zásadou trhového odstupu, alebo iné praktiky neovplyvnili spoľahlivosť vykázaných nákladov“.

| (72) | Komisia súhlasila s EBB v tom, že odvolací orgán potvrdil rozhodnutie poroty, podľa ktorého by sa zaznamenané náklady mohli vyradiť, ak vyšetrovací orgán zistí transakcie, ktoré nie sú v súlade so zásadou trhového odstupu, alebo iné praktiky ovplyvňujúce ich spoľahlivosť. Komisia takisto považovala za prirodzené, že sa odvolací orgán zaoberal niektorým tvrdením v hlavnej časti svojho rozhodnutia, a nie v poznámke pod čiarou, ako to spravila porota. Ani porota ani odvolací orgán však nekonštatovali ani nenaznačili, že by sa na systém vývoznej dane v Argentíne mohla vzťahovať táto výnimka týkajúca sa praktík, ktoré ovplyvňujú spoľahlivosť. Ak by porota alebo odvolací orgán uvažovali o možnosti, že by sa argentínsky systém vývoznej dane mohol považovať za jednu z praktík, ktoré ovplyvňujú spoľahlivosť, uviedli by to jasne a nekonštatovali by, že opatrenia EÚ nie sú v súlade s pravidlami WTO. |
| --- | --- |

(72)

Komisia súhlasila s EBB v tom, že odvolací orgán potvrdil rozhodnutie poroty, podľa ktorého by sa zaznamenané náklady mohli vyradiť, ak vyšetrovací orgán zistí transakcie, ktoré nie sú v súlade so zásadou trhového odstupu, alebo iné praktiky ovplyvňujúce ich spoľahlivosť. Komisia takisto považovala za prirodzené, že sa odvolací orgán zaoberal niektorým tvrdením v hlavnej časti svojho rozhodnutia, a nie v poznámke pod čiarou, ako to spravila porota. Ani porota ani odvolací orgán však nekonštatovali ani nenaznačili, že by sa na systém vývoznej dane v Argentíne mohla vzťahovať táto výnimka týkajúca sa praktík, ktoré ovplyvňujú spoľahlivosť. Ak by porota alebo odvolací orgán uvažovali o možnosti, že by sa argentínsky systém vývoznej dane mohol považovať za jednu z praktík, ktoré ovplyvňujú spoľahlivosť, uviedli by to jasne a nekonštatovali by, že opatrenia EÚ nie sú v súlade s pravidlami WTO.

| (73) | Komisia preto trvá na svojom výklade správ v tom zmysle, že EÚ nemohla nezohľadniť skutočne vynaložené a správne zaznamenané náklady pri vytváraní normálnej hodnoty bionafty v Argentíne na základe deformácie vyplývajúcej zo samotnej existencie argentínskeho systému vývoznej dane. |
| --- | --- |

(73)

Komisia preto trvá na svojom výklade správ v tom zmysle, že EÚ nemohla nezohľadniť skutočne vynaložené a správne zaznamenané náklady pri vytváraní normálnej hodnoty bionafty v Argentíne na základe deformácie vyplývajúcej zo samotnej existencie argentínskeho systému vývoznej dane.

| (74) | Komisia sa však potom venovala bodom, ktoré vzniesla EBB – a po poskytnutí informácií takisto spoločnosť FEDIOL, dodávateľ pre odvetvie bionafty v Únii –, že Komisia by mala preskúmať alternatívne dôkazy podporujúce úpravu nákladov, aby tak zmiernila deformačný vplyv rozdielnej vývoznej dane na výrobné náklady bionafty v Argentíne. V tejto súvislosti Komisia poznamenala, že zhromažďovanie alternatívnych dôkazov podporujúcich úpravu nákladov na zmiernenie deformačného vplyvu rozdielnej vývoznej dane nebolo účelom tohto revízneho prešetrovania.
  V každom prípade Komisia uviedla, že dôkazy obsiahnuté v Heffleyho štúdii nemožno považovať za dostatočne spoľahlivý základ pre novú úpravu nákladov z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(74)

Komisia sa však potom venovala bodom, ktoré vzniesla EBB – a po poskytnutí informácií takisto spoločnosť FEDIOL, dodávateľ pre odvetvie bionafty v Únii –, že Komisia by mala preskúmať alternatívne dôkazy podporujúce úpravu nákladov, aby tak zmiernila deformačný vplyv rozdielnej vývoznej dane na výrobné náklady bionafty v Argentíne. V tejto súvislosti Komisia poznamenala, že zhromažďovanie alternatívnych dôkazov podporujúcich úpravu nákladov na zmiernenie deformačného vplyvu rozdielnej vývoznej dane nebolo účelom tohto revízneho prešetrovania.

V každom prípade Komisia uviedla, že dôkazy obsiahnuté v Heffleyho štúdii nemožno považovať za dostatočne spoľahlivý základ pre novú úpravu nákladov z nasledujúcich dôvodov.

| (75) | V prvom rade OP sa týkalo obdobia od júla 2011 do júna 2012, zatiaľ čo osobitná analýza v Heffleyho štúdii sa vzťahuje na obdobie od októbra 2011 do septembra 2012. To znamená, že došlo len k čiastočnému prekrývaniu sa posudzovaných období, a preto je otázne, či zistenia štúdie môžu byť bez úprav premietnuté do predmetného prešetrovania. Komisia nemohla napraviť tento nesúlad bez toho, aby mala údaje za obdobie od júla 2011 do septembra 2011. |
| --- | --- |

(75)

V prvom rade OP sa týkalo obdobia od júla 2011 do júna 2012, zatiaľ čo osobitná analýza v Heffleyho štúdii sa vzťahuje na obdobie od októbra 2011 do septembra 2012. To znamená, že došlo len k čiastočnému prekrývaniu sa posudzovaných období, a preto je otázne, či zistenia štúdie môžu byť bez úprav premietnuté do predmetného prešetrovania. Komisia nemohla napraviť tento nesúlad bez toho, aby mala údaje za obdobie od júla 2011 do septembra 2011.

| (76) | Po druhé, v štúdii sa odhadli výrobné náklady v USA na základe ceny sójových bôbov na trhu USA. Táto ekonomická metóda je však založená na predpokladoch bez toho, aby poskytla spoľahlivé údaje o skutočných nákladoch na výrobu bionafty z USA. Aj keby bolo možné vychádzať len z predpokladov, myšlienka, že náklady na výrobu bionafty zo surového sójového oleja by boli rovnaké v USA aj v Argentíne, nie je odôvodnená. Po tretie, použitím „priemernej“ argentínskej vývoznej ceny sa prehliada skutočnosť, že vývozná cena do Únie môže byť v skutočnosti vyššia ako priemer. Počas OP v pôvodnom prešetrovaní bola vývozná cena bionafty z Argentíny do EÚ podľa záznamov v spise na úrovni 967 EUR/MT, čo pri použití výmenných kurzov z daného obdobia zodpovedá sume 1 294 USD/MT. V štúdii sa však pre toto obdobie používala priemerná exportná cena 1 071 USD/MT. Z toho vyplýva, že údajná výhoda plynúca z rozdielnej vývoznej dane nemohla byť odvodená priamo od vývozných cien do Únie. |
| --- | --- |

(76)

Po druhé, v štúdii sa odhadli výrobné náklady v USA na základe ceny sójových bôbov na trhu USA. Táto ekonomická metóda je však založená na predpokladoch bez toho, aby poskytla spoľahlivé údaje o skutočných nákladoch na výrobu bionafty z USA. Aj keby bolo možné vychádzať len z predpokladov, myšlienka, že náklady na výrobu bionafty zo surového sójového oleja by boli rovnaké v USA aj v Argentíne, nie je odôvodnená. Po tretie, použitím „priemernej“ argentínskej vývoznej ceny sa prehliada skutočnosť, že vývozná cena do Únie môže byť v skutočnosti vyššia ako priemer. Počas OP v pôvodnom prešetrovaní bola vývozná cena bionafty z Argentíny do EÚ podľa záznamov v spise na úrovni 967 EUR/MT, čo pri použití výmenných kurzov z daného obdobia zodpovedá sume 1 294 USD/MT. V štúdii sa však pre toto obdobie používala priemerná exportná cena 1 071 USD/MT. Z toho vyplýva, že údajná výhoda plynúca z rozdielnej vývoznej dane nemohla byť odvodená priamo od vývozných cien do Únie.

| (77) | Po štvrté, v štúdii sa predpokladá, bez primeraných dôkazov na podloženie tohto predpokladu, že (nízke) výrobné náklady na domácom trhu v Argentíne v posudzovanom období boli spôsobené výlučne rozdielnou vývoznou daňou. Štúdia skutočne nezohľadňuje iné faktory komparatívnej výhody, ktoré mohli viesť k lacnejšej výrobe bionafty v Argentíne než v Spojených štátoch. |
| --- | --- |

(77)

Po štvrté, v štúdii sa predpokladá, bez primeraných dôkazov na podloženie tohto predpokladu, že (nízke) výrobné náklady na domácom trhu v Argentíne v posudzovanom období boli spôsobené výlučne rozdielnou vývoznou daňou. Štúdia skutočne nezohľadňuje iné faktory komparatívnej výhody, ktoré mohli viesť k lacnejšej výrobe bionafty v Argentíne než v Spojených štátoch.

| (78) | Komisia preto dospela k záveru, že nemôže nahradiť presne zaznamenané náklady v záznamoch argentínskych výrobcov bionafty referenčnými hodnotami, ktoré sa navrhujú v Heffleyho štúdii. |
| --- | --- |

(78)

Komisia preto dospela k záveru, že nemôže nahradiť presne zaznamenané náklady v záznamoch argentínskych výrobcov bionafty referenčnými hodnotami, ktoré sa navrhujú v Heffleyho štúdii.

| (79) | Po poskytnutí revidovaných informácií EBB objasnila, že účelom štúdie bolo len poukázať na to, ako by napríklad Komisia mohla chápať a kvantifikovať rozsah deformácie (nespoľahlivosti) spôsobenej argentínskym systémom vývoznej dane, a nie zastúpiť alebo nahradiť analýzu Komisie založenú na jej vlastných overených údajoch zhromaždených v priebehu pôvodného prešetrovania. |
| --- | --- |

(79)

Po poskytnutí revidovaných informácií EBB objasnila, že účelom štúdie bolo len poukázať na to, ako by napríklad Komisia mohla chápať a kvantifikovať rozsah deformácie (nespoľahlivosti) spôsobenej argentínskym systémom vývoznej dane, a nie zastúpiť alebo nahradiť analýzu Komisie založenú na jej vlastných overených údajoch zhromaždených v priebehu pôvodného prešetrovania.

| (80) | EBB takisto predložila prepracovanú štúdiu s referenčnými údajmi, ktoré plne zodpovedajú pôvodnému obdobiu prešetrovania. Táto štúdia dospela k veľmi podobnému výsledku, t. j. k deformácii domácich cien sójových bôbov na úrovni približne 27 %. EBB ďalej spochybnila chápanie Komisie, podľa ktorého sa v štúdii vychádzalo z výrobných nákladov v USA. Štúdia naopak vychádzala z odhadovaných nákladov na výrobu bionafty v Argentíne. Navyše, kritika zo strany Komisie, že štúdia vychádzala z priemernej vývoznej ceny, je nepatričná, keďže táto cena sama osebe nie je relevantná pre výpočet deformácie nákladov na bionaftu v Argentíne, ktorú spôsobuje systém vývoznej dane. EBB napokon tvrdí, že žiadna z údajných komparatívnych výhod nedokáže vysvetliť cenový rozdiel na úrovni približne 30 % a že vzhľadom na chýbajúce dôkazy o opaku je jediným rozumným vysvetlením takéhoto rozdielu systém vývoznej dane v Argentíne. |
| --- | --- |

(80)

EBB takisto predložila prepracovanú štúdiu s referenčnými údajmi, ktoré plne zodpovedajú pôvodnému obdobiu prešetrovania. Táto štúdia dospela k veľmi podobnému výsledku, t. j. k deformácii domácich cien sójových bôbov na úrovni približne 27 %. EBB ďalej spochybnila chápanie Komisie, podľa ktorého sa v štúdii vychádzalo z výrobných nákladov v USA. Štúdia naopak vychádzala z odhadovaných nákladov na výrobu bionafty v Argentíne. Navyše, kritika zo strany Komisie, že štúdia vychádzala z priemernej vývoznej ceny, je nepatričná, keďže táto cena sama osebe nie je relevantná pre výpočet deformácie nákladov na bionaftu v Argentíne, ktorú spôsobuje systém vývoznej dane. EBB napokon tvrdí, že žiadna z údajných komparatívnych výhod nedokáže vysvetliť cenový rozdiel na úrovni približne 30 % a že vzhľadom na chýbajúce dôkazy o opaku je jediným rozumným vysvetlením takéhoto rozdielu systém vývoznej dane v Argentíne.

| (81) | Komisia preskúmala vysvetlenia a spresnenia, ktoré poskytla EBB. Komisia akceptovala, že prepracovaná štúdia preukázala deformáciu domácej ceny sójových bôbov počas obdobia prešetrovania na úrovni približne 27 %. Nepresvedčili ju však ďalšie tri body. |
| --- | --- |

(81)

Komisia preskúmala vysvetlenia a spresnenia, ktoré poskytla EBB. Komisia akceptovala, že prepracovaná štúdia preukázala deformáciu domácej ceny sójových bôbov počas obdobia prešetrovania na úrovni približne 27 %. Nepresvedčili ju však ďalšie tri body.

| (82) | Ako EBB sama uznala, pri odhade spracovateľských nákladov pre výrobcu v Argentíne sa vychádzalo z troch analýz: z analýzy vychádzajúcej z priemerných údajov o nákladoch a cenách za šesť rokov v Spojených štátoch a Argentíne, z analýzy vychádzajúcej z rovnakých údajov za jeden rok v Spojených štátoch a Argentíne a z analýzy údajov za jeden rok v Argentíne, pričom sa argentínska vývozná cena brala ako zástupná cena za svetovú cenu. Situácia v Spojených štátoch, samozrejme, predstavovala externú referenčnú hodnotu s cieľom zistiť, aké by boli náklady v Argentíne, ak by neexistovali deformácie spôsobené vývoznou daňou. |
| --- | --- |

(82)

Ako EBB sama uznala, pri odhade spracovateľských nákladov pre výrobcu v Argentíne sa vychádzalo z troch analýz: z analýzy vychádzajúcej z priemerných údajov o nákladoch a cenách za šesť rokov v Spojených štátoch a Argentíne, z analýzy vychádzajúcej z rovnakých údajov za jeden rok v Spojených štátoch a Argentíne a z analýzy údajov za jeden rok v Argentíne, pričom sa argentínska vývozná cena brala ako zástupná cena za svetovú cenu. Situácia v Spojených štátoch, samozrejme, predstavovala externú referenčnú hodnotu s cieľom zistiť, aké by boli náklady v Argentíne, ak by neexistovali deformácie spôsobené vývoznou daňou.

| (83) | Navyše chýbal opodstatnený dôvod, prečo sa nezohľadnili argentínske vývozné ceny do Európy pri pokuse stanoviť, akú výhodu by mohli mať argentínski výrobcovia bionafty v dôsledku rozdielnej vývoznej dane. |
| --- | --- |

(83)

Navyše chýbal opodstatnený dôvod, prečo sa nezohľadnili argentínske vývozné ceny do Európy pri pokuse stanoviť, akú výhodu by mohli mať argentínski výrobcovia bionafty v dôsledku rozdielnej vývoznej dane.

| (84) | Komisia okrem toho nikdy nepopierala, že rozdielna vývozná daň umelo znižovala vstupné náklady argentínskych výrobcov bionafty, ale nesúhlasila iba s predpokladom, že rozdielna vývozná daň je jediným dôvodom takej značnej výhody vo výške približne 30 %. |
| --- | --- |

(84)

Komisia okrem toho nikdy nepopierala, že rozdielna vývozná daň umelo znižovala vstupné náklady argentínskych výrobcov bionafty, ale nesúhlasila iba s predpokladom, že rozdielna vývozná daň je jediným dôvodom takej značnej výhody vo výške približne 30 %.

jediným

5.3.   Prepočítané dumpingové rozpätia

Prepočítané dumpingové rozpätia

| (85) | Po poskytnutí informácií niektorí argentínski vyvážajúci výrobcovia predložili pripomienky týkajúce sa konkrétnych spoločností, pokiaľ ide o údajné chyby vo výpočtoch dumpingu. Komisia vo vhodných prípadoch tieto chyby opravila a zodpovedajúcim spôsobom revidovala dumpingové rozpätia a sadzby. |
| --- | --- |

(85)

Po poskytnutí informácií niektorí argentínski vyvážajúci výrobcovia predložili pripomienky týkajúce sa konkrétnych spoločností, pokiaľ ide o údajné chyby vo výpočtoch dumpingu. Komisia vo vhodných prípadoch tieto chyby opravila a zodpovedajúcim spôsobom revidovala dumpingové rozpätia a sadzby.

| (86) | Revidované colné sadzby pre všetkých argentínskych vývozcov vzhľadom na zistenia a odporúčanie v správach WTO, vyjadrené v cene CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:







  Krajina | Spoločnosť | Dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentína | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 8,1 % |
| Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 4,5 % |
| Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 6,6 % |
| Ostatné spolupracujúce spoločnosti | 6,5 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 8,1 % |

(86)

Revidované colné sadzby pre všetkých argentínskych vývozcov vzhľadom na zistenia a odporúčanie v správach WTO, vyjadrené v cene CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:

Krajina

Spoločnosť

Dumpingové rozpätie

Argentína

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

8,1 %

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

4,5 %

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

6,6 %

Ostatné spolupracujúce spoločnosti

6,5 %

Všetky ostatné spoločnosti

8,1 %

6.   REVIDOVANÉ ZISTENIA O UJME ZALOŽENÉ NA SPRÁVACH

REVIDOVANÉ ZISTENIA O UJME ZALOŽENÉ NA SPRÁVACH

| (87) | V správach sa okrem iného zistilo, že EÚ nekonala v súlade s článkami 3.1 a 3.4 antidumpingovej dohody pri skúmaní vplyvu dumpingového dovozu na domáce výrobné odvetvie, pokiaľ ide o skúmanie týkajúce sa výrobnej kapacity a využitia kapacity. V správach však nebol vyvrátený záver, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas posudzovaného obdobia značnú ujmu. |
| --- | --- |

(87)

V správach sa okrem iného zistilo, že EÚ nekonala v súlade s článkami 3.1 a 3.4 antidumpingovej dohody pri skúmaní vplyvu dumpingového dovozu na domáce výrobné odvetvie, pokiaľ ide o skúmanie týkajúce sa výrobnej kapacity a využitia kapacity. V správach však nebol vyvrátený záver, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas posudzovaného obdobia značnú ujmu.

| (88) | Porota zistila, že orgány EÚ konali v rozpore s článkami 3.1 a 3.4 antidumpingovej dohody tým, že prijali revidované údaje, ktoré predložilo domáce výrobné odvetvie EÚ v neskorej fáze prešetrovania bez toho, aby sa presvedčili o ich presnosti a spoľahlivosti (bod 7.395 správy poroty). Dotknuté revidované údaje sa týkali „nevyužitej kapacity“. Porota zároveň uviedla, že revidované údaje nezohrali významnú úlohu pri závere orgánov EÚ v konečnom nariadení o tom, že nadmerná kapacita je „ďalším faktorom“ spôsobujúcim ujmu (potvrdené v bode 6.174 správy odvolacieho orgánu). |
| --- | --- |

(88)

Porota zistila, že orgány EÚ konali v rozpore s článkami 3.1 a 3.4 antidumpingovej dohody tým, že prijali revidované údaje, ktoré predložilo domáce výrobné odvetvie EÚ v neskorej fáze prešetrovania bez toho, aby sa presvedčili o ich presnosti a spoľahlivosti (bod 7.395 správy poroty). Dotknuté revidované údaje sa týkali „nevyužitej kapacity“. Porota zároveň uviedla, že revidované údaje nezohrali významnú úlohu pri závere orgánov EÚ v konečnom nariadení o tom, že nadmerná kapacita je „ďalším faktorom“ spôsobujúcim ujmu (potvrdené v bode 6.174 správy odvolacieho orgánu).

| (89) | Niektorí vyvážajúci výrobcovia a CARBIO, argentínske združenie vývozcov bionafty, tvrdili, že pojem „nevyužitá kapacita“, ako bol vysvetlený v konečnom nariadení, v zásade v tomto výrobnom odvetví nemá zmysel. Kapacita buď existovala alebo neexistovala. |
| --- | --- |

(89)

Niektorí vyvážajúci výrobcovia a CARBIO, argentínske združenie vývozcov bionafty, tvrdili, že pojem „nevyužitá kapacita“, ako bol vysvetlený v konečnom nariadení, v zásade v tomto výrobnom odvetví nemá zmysel. Kapacita buď existovala alebo neexistovala.

| (90) | Podľa dovozcu, spoločnosti Gunvor, a združenia CARBIO bola príčinou ujmy spôsobenej domácemu výrobnému odvetviu štrukturálna nadmerná kapacita výrobného odvetvia vyplývajúca z neopodstatneného zvyšovania výrobnej kapacity aj napriek nízkej miere využitia kapacity, a nie samotná miera využitia kapacity. |
| --- | --- |

(90)

Podľa dovozcu, spoločnosti Gunvor, a združenia CARBIO bola príčinou ujmy spôsobenej domácemu výrobnému odvetviu štrukturálna nadmerná kapacita výrobného odvetvia vyplývajúca z neopodstatneného zvyšovania výrobnej kapacity aj napriek nízkej miere využitia kapacity, a nie samotná miera využitia kapacity.

| (91) | Združenie CARBIO a argentínski a indonézski vyvážajúci výrobcovia ďalej uviedli, že Komisia má povinnosť opätovne preskúmať výrobnú kapacitu a využitie kapacity na základe „nesporných dôkazov“. Jej preskúmanie by malo predstavovať „objektívne preskúmanie“ týchto faktorov. |
| --- | --- |

(91)

Združenie CARBIO a argentínski a indonézski vyvážajúci výrobcovia ďalej uviedli, že Komisia má povinnosť opätovne preskúmať výrobnú kapacitu a využitie kapacity na základe „nesporných dôkazov“. Jej preskúmanie by malo predstavovať „objektívne preskúmanie“ týchto faktorov.

| (92) | Komisia sa touto problematikou zaoberá v oddieloch 6.1. až 6.4. |
| --- | --- |

(92)

Komisia sa touto problematikou zaoberá v oddieloch 6.1. až 6.4.

6.1.   Vyplnené dotazníky a overovanie

Vyplnené dotazníky a overovanie

| (93) | Komisia zaslala EBB dotazník, v ktorom žiada o vysvetlenia, pokiaľ ide o to, i) aká metodika bola použitá na výpočet výrobnej kapacity a využitia kapacity výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia a ii) prečo boli tieto údaje revidované v priebehu pôvodného prešetrovania a na akom základe boli zostavené nové údaje. |
| --- | --- |

(93)

Komisia zaslala EBB dotazník, v ktorom žiada o vysvetlenia, pokiaľ ide o to, i) aká metodika bola použitá na výpočet výrobnej kapacity a využitia kapacity výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia a ii) prečo boli tieto údaje revidované v priebehu pôvodného prešetrovania a na akom základe boli zostavené nové údaje.

| (94) | Komisia požiadala tiež EBB, aby vysvetlila svoje chápanie „nevyužitej kapacity“; prečo podľa jej názoru musela byť vylúčená z celkovej výrobnej kapacity výrobného odvetvia Únie za posudzované obdobie a ako bola nevyužitá kapacita vypočítaná v prípade nečlenov EBB. |
| --- | --- |

(94)

Komisia požiadala tiež EBB, aby vysvetlila svoje chápanie „nevyužitej kapacity“; prečo podľa jej názoru musela byť vylúčená z celkovej výrobnej kapacity výrobného odvetvia Únie za posudzované obdobie a ako bola nevyužitá kapacita vypočítaná v prípade nečlenov EBB.

| (95) | Komisia dostala vyplnený dotazník, analyzovala ho a následne 26. apríla 2017 vykonala overovanie na mieste v priestoroch EBB. EBB na žiadosť Komisie pripravila na účely overovania na mieste všetky podporné dokumenty a pracovné výkazy použité pri príprave odpovedí na dotazník, a najmä tie, ktoré spájali poskytnuté informácie s hospodárskymi a účtovnými záznamami, aby ich Komisia mohla overiť na mieste. |
| --- | --- |

(95)

Komisia dostala vyplnený dotazník, analyzovala ho a následne 26. apríla 2017 vykonala overovanie na mieste v priestoroch EBB. EBB na žiadosť Komisie pripravila na účely overovania na mieste všetky podporné dokumenty a pracovné výkazy použité pri príprave odpovedí na dotazník, a najmä tie, ktoré spájali poskytnuté informácie s hospodárskymi a účtovnými záznamami, aby ich Komisia mohla overiť na mieste.

| (96) | Komisia overila podporné dokumenty, krížovo skontrolovala vykazované údaje za posudzované obdobie priamo pri zdroji a dokázala porovnať informácie v hospodárskych a účtovných záznamoch s revidovanými údajmi predloženými v pôvodnom prešetrovaní o výrobnej kapacite a využití kapacity za obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania. Tieto dokumenty obsahujú dôverné údaje o konkrétnych spoločnostiach a nemôžu byť poskytnuté. |
| --- | --- |

(96)

Komisia overila podporné dokumenty, krížovo skontrolovala vykazované údaje za posudzované obdobie priamo pri zdroji a dokázala porovnať informácie v hospodárskych a účtovných záznamoch s revidovanými údajmi predloženými v pôvodnom prešetrovaní o výrobnej kapacite a využití kapacity za obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania. Tieto dokumenty obsahujú dôverné údaje o konkrétnych spoločnostiach a nemôžu byť poskytnuté.

| (97) | Spoločnosť Gunvor a združenie CARBIO predložili tvrdenie, že dotazník Komisie adresovaný EBB nebol postačujúci na splnenie požiadaviek podľa článkov 3.1 a 3.4 antidumpingovej dohody. EBB podľa nich musí vysvetliť, ako sú revidované údaje podporené verejnými zdrojmi, a Komisia by nemala jednoducho akceptovať informácie, ktoré poskytla EBB. |
| --- | --- |

(97)

Spoločnosť Gunvor a združenie CARBIO predložili tvrdenie, že dotazník Komisie adresovaný EBB nebol postačujúci na splnenie požiadaviek podľa článkov 3.1 a 3.4 antidumpingovej dohody. EBB podľa nich musí vysvetliť, ako sú revidované údaje podporené verejnými zdrojmi, a Komisia by nemala jednoducho akceptovať informácie, ktoré poskytla EBB.

| (98) | Spoločnosť Gunvor a združenie CARBIO ďalej tvrdili, že dotazník, ktorý vyplnila EBB, bol značne zredigovaný a v dôsledku toho zainteresované strany nevedeli pochopiť, akým spôsobom boli údaje zhromaždené, ako boli vyhodnotené a ako boli overené pomocou iných zdrojov, a preto neboli schopné vyhodnotiť, či by sa príslušným informáciám, ktoré poskytla EBB, mala prikladať váha. |
| --- | --- |

(98)

Spoločnosť Gunvor a združenie CARBIO ďalej tvrdili, že dotazník, ktorý vyplnila EBB, bol značne zredigovaný a v dôsledku toho zainteresované strany nevedeli pochopiť, akým spôsobom boli údaje zhromaždené, ako boli vyhodnotené a ako boli overené pomocou iných zdrojov, a preto neboli schopné vyhodnotiť, či by sa príslušným informáciám, ktoré poskytla EBB, mala prikladať váha.

| (99) | Obe strany predložili údaje o výrobe, kapacite a spotrebe bionafty v EÚ, ktoré zhromaždil Eurostat, a konštatovali podobnosť medzi týmito údajmi a údajmi uverejnenými v predbežnom nariadení, ktoré zhromaždila EBB a poskytla Komisii. Uviedli, že Komisia mala použiť údaje od Eurostatu namiesto údajov od EBB upravených o nevyužitú kapacitu. |
| --- | --- |

(99)

Obe strany predložili údaje o výrobe, kapacite a spotrebe bionafty v EÚ, ktoré zhromaždil Eurostat, a konštatovali podobnosť medzi týmito údajmi a údajmi uverejnenými v predbežnom nariadení, ktoré zhromaždila EBB a poskytla Komisii. Uviedli, že Komisia mala použiť údaje od Eurostatu namiesto údajov od EBB upravených o nevyužitú kapacitu.

| (100) | Ďalej tvrdili, že definícia nevyužitej kapacity, ktorú poskytla EBB, bola príliš vágna a že návrh znížiť výrobnú kapacitu vylúčením „nevyužitej kapacity“ sa objavil až po uverejnení predbežného nariadenia, keď sa ukázalo, že na základe číselných údajov uvedených v predbežnom nariadení by bolo zložité hodnoverne stanoviť príčinnú súvislosť medzi údajným dumpingovým dovozom a ujmou, ktorá bola údajne spôsobená výrobnému odvetviu EÚ. |
| --- | --- |

(100)

Ďalej tvrdili, že definícia nevyužitej kapacity, ktorú poskytla EBB, bola príliš vágna a že návrh znížiť výrobnú kapacitu vylúčením „nevyužitej kapacity“ sa objavil až po uverejnení predbežného nariadenia, keď sa ukázalo, že na základe číselných údajov uvedených v predbežnom nariadení by bolo zložité hodnoverne stanoviť príčinnú súvislosť medzi údajným dumpingovým dovozom a ujmou, ktorá bola údajne spôsobená výrobnému odvetviu EÚ.

| (101) | Komisia tieto tvrdenia zamietla, ako je vysvetlené v oddieloch 6.2. až 6.4. Vyplnený dotazník dôkladne posúdila, potom overila údaje počas overovania na mieste v priestoroch EBB a zistila, že predložené a revidované údaje sú presné a spoľahlivé a že nie je potrebné zmeniť revidované údaje použité na účely konečného nariadenia (pozri tiež odôvodnenia 53 až 58). |
| --- | --- |

(101)

Komisia tieto tvrdenia zamietla, ako je vysvetlené v oddieloch 6.2. až 6.4. Vyplnený dotazník dôkladne posúdila, potom overila údaje počas overovania na mieste v priestoroch EBB a zistila, že predložené a revidované údaje sú presné a spoľahlivé a že nie je potrebné zmeniť revidované údaje použité na účely konečného nariadenia (pozri tiež odôvodnenia 53 až 58).

| (102) | Komisia okrem toho konštatuje, že údaje, ktoré zhromaždila EBB, sú v súlade s údajmi Eurostatu, ktoré sú teda nezávislým potvrdením presnosti a spoľahlivosti údajov EBB. Keďže však súbor údajov Eurostatu bol uverejnený až v roku 2014, nemohol byť použitý v pôvodnom prešetrovaní. |
| --- | --- |

(102)

Komisia okrem toho konštatuje, že údaje, ktoré zhromaždila EBB, sú v súlade s údajmi Eurostatu, ktoré sú teda nezávislým potvrdením presnosti a spoľahlivosti údajov EBB. Keďže však súbor údajov Eurostatu bol uverejnený až v roku 2014, nemohol byť použitý v pôvodnom prešetrovaní.

| (103) | Revidované údaje použité v konečnom nariadení (odôvodnenie 131) (pozri ďalej uvedenú tabuľku) boli správne a potvrdené po overovaní na mieste. | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobná kapacita (v tonách) | 18 856 000 | 18 583 000 | 16 017 000 | 16 329 500 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 99 | 85 | 87 |
| Objem výroby (v tonách) | 8 729 493 | 9 367 183 | 8 536 884 | 9 052 871 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 107 | 98 | 104 |
| Využitie kapacity | 46 % | 50 % | 53 % | 55 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 109 | 115 | 120 |

(103)

Revidované údaje použité v konečnom nariadení (odôvodnenie 131) (pozri ďalej uvedenú tabuľku) boli správne a potvrdené po overovaní na mieste.

2009

2010

2011

OP

Výrobná kapacita (v tonách)

18 856 000

18 583 000

16 017 000

16 329 500

Index 2009 = 100

Index 2009 = 100

100

100

99

99

85

85

87

87

Objem výroby (v tonách)

8 729 493

9 367 183

8 536 884

9 052 871

Index 2009 = 100

Index 2009 = 100

100

100

107

107

98

98

104

104

Využitie kapacity

46 %

50 %

53 %

55 %

Index 2009 = 100

Index 2009 = 100

100

100

109

109

115

115

120

120

6.2.   Celková výroba v EÚ: objasnenia týkajúce sa procesu zhromažďovania údajov EBB o výrobe

Celková výroba v EÚ: objasnenia týkajúce sa procesu zhromažďovania údajov EBB o výrobe

| (104) | V marci 2013, pred uverejnením predbežných opatrení, EBB poskytla Komisii údaje o výrobe výrobného odvetvia Únie, a to za členov aj nečlenov EBB. |
| --- | --- |

(104)

V marci 2013, pred uverejnením predbežných opatrení, EBB poskytla Komisii údaje o výrobe výrobného odvetvia Únie, a to za členov aj nečlenov EBB.

| (105) | Údaje o výrobe boli vykazované za jednotlivé spoločnosti bez ohľadu na to, či boli alebo neboli členmi EBB. Týmto prístupom zdola nahor sa zaistilo, že údaje o výrobe poskytovali presný obraz o výrobe v EÚ. |
| --- | --- |

(105)

Údaje o výrobe boli vykazované za jednotlivé spoločnosti bez ohľadu na to, či boli alebo neboli členmi EBB. Týmto prístupom zdola nahor sa zaistilo, že údaje o výrobe poskytovali presný obraz o výrobe v EÚ.

| (106) | Členovia EBB štvrťročne poskytujú EBB údaje o výrobe vo formulároch, ktoré im zasiela EBB, a následne sa tieto formuláre krížovo kontrolujú so zdrojmi informácií o trhu. EBB kladie osobitný dôraz na údaje o výrobe, keďže sa používajú na určenie finančného príspevku členov EBB do združenia. |
| --- | --- |

(106)

Členovia EBB štvrťročne poskytujú EBB údaje o výrobe vo formulároch, ktoré im zasiela EBB, a následne sa tieto formuláre krížovo kontrolujú so zdrojmi informácií o trhu. EBB kladie osobitný dôraz na údaje o výrobe, keďže sa používajú na určenie finančného príspevku členov EBB do združenia.

| (107) | Údaje o výrobe od nečlenov EBB sa zhromažďujú prostredníctvom priamych kontaktov so spoločnosťami. Vykazované údaje sa následne krížovo overujú prostredníctvom iných zdrojov informácií o trhu, medzi ktoré patria vnútroštátne združenia, iní výrobcovia a odborné publikácie. |
| --- | --- |

(107)

Údaje o výrobe od nečlenov EBB sa zhromažďujú prostredníctvom priamych kontaktov so spoločnosťami. Vykazované údaje sa následne krížovo overujú prostredníctvom iných zdrojov informácií o trhu, medzi ktoré patria vnútroštátne združenia, iní výrobcovia a odborné publikácie.

| (108) | Údaje, ktoré poskytla EBB, preto predstavujú najlepšie dostupné informácie o výrobe v celej EÚ v prípade členov aj nečlenov EBB, založené na dôslednom podávaní správ zo strany EBB o skutočnej výrobe každej zo spoločností v EÚ, ktoré vyrábajú bionaftu. |
| --- | --- |

(108)

Údaje, ktoré poskytla EBB, preto predstavujú najlepšie dostupné informácie o výrobe v celej EÚ v prípade členov aj nečlenov EBB, založené na dôslednom podávaní správ zo strany EBB o skutočnej výrobe každej zo spoločností v EÚ, ktoré vyrábajú bionaftu.

| (109) | Tieto údaje použila EBB na stanovenie celkovej výroby v Únii, z ktorej vychádzali jej podania. |
| --- | --- |

(109)

Tieto údaje použila EBB na stanovenie celkovej výroby v Únii, z ktorej vychádzali jej podania.

6.3.   Celková výrobná kapacita v EÚ: objasnenia týkajúce sa procesu zhromažďovania údajov EBB o výrobnej kapacite

Celková výrobná kapacita v EÚ: objasnenia týkajúce sa procesu zhromažďovania údajov EBB o výrobnej kapacite

| (110) | V marci 2013, pred uverejnením predbežných opatrení, EBB poskytla Komisii údaje o výrobnej kapacite výrobného odvetvia Únie, a to za členov aj nečlenov EBB. |
| --- | --- |

(110)

V marci 2013, pred uverejnením predbežných opatrení, EBB poskytla Komisii údaje o výrobnej kapacite výrobného odvetvia Únie, a to za členov aj nečlenov EBB.

| (111) | Rovnako ako údaje o výrobe, aj tieto údaje boli poskytnuté za jednotlivé spoločnosti v prípade členov aj nečlenov EBB. |
| --- | --- |

(111)

Rovnako ako údaje o výrobe, aj tieto údaje boli poskytnuté za jednotlivé spoločnosti v prípade členov aj nečlenov EBB.

| (112) | Údaje o výrobnej kapacite členov EBB poskytujú členovia dvakrát ročne vo formulároch, ktoré im zasiela EBB, a následne sa tieto formuláre krížovo kontrolujú so zdrojmi informácií o trhu. Aby sa zabezpečila konzistentnosť týchto údajov, EBB od svojich členov požaduje, aby vykazovali kapacitu na základe 330 pracovných dní ročne za jednotlivé závody tak, aby sa zohľadnila nevyhnutná údržba závodov. |
| --- | --- |

(112)

Údaje o výrobnej kapacite členov EBB poskytujú členovia dvakrát ročne vo formulároch, ktoré im zasiela EBB, a následne sa tieto formuláre krížovo kontrolujú so zdrojmi informácií o trhu. Aby sa zabezpečila konzistentnosť týchto údajov, EBB od svojich členov požaduje, aby vykazovali kapacitu na základe 330 pracovných dní ročne za jednotlivé závody tak, aby sa zohľadnila nevyhnutná údržba závodov.

| (113) | Údaje o výrobnej kapacite od nečlenov EBB sa zhromažďujú prostredníctvom priamych kontaktov so spoločnosťami a následne sa tieto údaje, rovnako ako v prípade údajov o výrobe, krížovo overujú. |
| --- | --- |

(113)

Údaje o výrobnej kapacite od nečlenov EBB sa zhromažďujú prostredníctvom priamych kontaktov so spoločnosťami a následne sa tieto údaje, rovnako ako v prípade údajov o výrobe, krížovo overujú.

| (114) | Keďže EBB vyžaduje iba „statický obraz“ stavu výrobnej kapacity spoločnosti v konkrétny deň a pojem „výrobná kapacita“ nechápu všetky spoločnosti vždy podobne, údaje, ktoré EBB poskytla o výrobnej kapacite, by sa mali považovať za menej presné ako údaje o výrobe. |
| --- | --- |

(114)

Keďže EBB vyžaduje iba „statický obraz“ stavu výrobnej kapacity spoločnosti v konkrétny deň a pojem „výrobná kapacita“ nechápu všetky spoločnosti vždy podobne, údaje, ktoré EBB poskytla o výrobnej kapacite, by sa mali považovať za menej presné ako údaje o výrobe.

| (115) | Údaje, ktoré poskytla EBB, však predstavujú najlepšie dostupné informácie o výrobnej kapacite v celej EÚ v prípade členov a nečlenov EBB, založené na dôslednom podávaní správ zo strany EBB o skutočnej výrobnej kapacite každej zo spoločností v EÚ, ktoré vyrábajú bionaftu. |
| --- | --- |

(115)

Údaje, ktoré poskytla EBB, však predstavujú najlepšie dostupné informácie o výrobnej kapacite v celej EÚ v prípade členov a nečlenov EBB, založené na dôslednom podávaní správ zo strany EBB o skutočnej výrobnej kapacite každej zo spoločností v EÚ, ktoré vyrábajú bionaftu.

6.4.   Objasnenia týkajúce sa identifikovania „nevyužitých kapacít“ zo strany EBB

Objasnenia týkajúce sa identifikovania „nevyužitých kapacít“ zo strany EBB

| (116) | Po uverejnení predbežného nariadenia a v súlade s opisom v konečnom nariadení sa ukázalo, že údaje uverejnené v súvislosti s výrobnou kapacitou presne nezobrazovali skutočnú situáciu výrobného odvetvia Únie. Komisia preto požiadala EBB, aby objasnila svoje údaje o výrobnej kapacite. |
| --- | --- |

(116)

Po uverejnení predbežného nariadenia a v súlade s opisom v konečnom nariadení sa ukázalo, že údaje uverejnené v súvislosti s výrobnou kapacitou presne nezobrazovali skutočnú situáciu výrobného odvetvia Únie. Komisia preto požiadala EBB, aby objasnila svoje údaje o výrobnej kapacite.

| (117) | EBB poskytla Komisii aktualizované údaje týkajúce sa jej členov aj nečlenov, v ktorých bola identifikovaná nedostupná, tzv. pozastavená výrobná kapacita alebo „nevyužitá kapacita“, ktorá bola pôvodne vykázaná ako súčasť celkovej výrobnej kapacity v EÚ. |
| --- | --- |

(117)

EBB poskytla Komisii aktualizované údaje týkajúce sa jej členov aj nečlenov, v ktorých bola identifikovaná nedostupná, tzv. pozastavená výrobná kapacita alebo „nevyužitá kapacita“, ktorá bola pôvodne vykázaná ako súčasť celkovej výrobnej kapacity v EÚ.

| (118) | Nevyužitú kapacitu stanovuje EBB pri svojom výpočte výroby a výrobnej kapacity na základe údajov, ktoré predložili jednotlivé spoločnosti. Vzhľadom na už opísaný charakter procesu zhromažďovania údajov bolo potrebné preskúmať poskytnuté údaje týkajúce sa nečlenov EBB, aby sa zabezpečilo, že údaje o výrobnej kapacite budú čo najpresnejšie odzrkadľovať realitu výrobného odvetvia EÚ. |
| --- | --- |

(118)

Nevyužitú kapacitu stanovuje EBB pri svojom výpočte výroby a výrobnej kapacity na základe údajov, ktoré predložili jednotlivé spoločnosti. Vzhľadom na už opísaný charakter procesu zhromažďovania údajov bolo potrebné preskúmať poskytnuté údaje týkajúce sa nečlenov EBB, aby sa zabezpečilo, že údaje o výrobnej kapacite budú čo najpresnejšie odzrkadľovať realitu výrobného odvetvia EÚ.

| (119) | Údaje, ktoré poskytla EBB medzi predbežným a konečným nariadením, predstavovali najlepšie dostupné informácie o výrobnej kapacite v celej EÚ v prípade členov a nečlenov EBB, založené na dôslednom podávaní správ zo strany EBB o skutočnej výrobnej kapacite každej zo spoločností EÚ, ktorá vyrába bionaftu. |
| --- | --- |

(119)

Údaje, ktoré poskytla EBB medzi predbežným a konečným nariadením, predstavovali najlepšie dostupné informácie o výrobnej kapacite v celej EÚ v prípade členov a nečlenov EBB, založené na dôslednom podávaní správ zo strany EBB o skutočnej výrobnej kapacite každej zo spoločností EÚ, ktorá vyrába bionaftu.

6.5.   Pripomienky po poskytnutí informácií

Pripomienky po poskytnutí informácií

| (120) | Po tom, čo Komisia poskytla informácie o zisteniach týkajúcich sa ujmy, viaceré zainteresované strany predložili pripomienky k týmto zisteniam. |
| --- | --- |

(120)

Po tom, čo Komisia poskytla informácie o zisteniach týkajúcich sa ujmy, viaceré zainteresované strany predložili pripomienky k týmto zisteniam.

| (121) | Združenie vyvážajúcich výrobcov bionafty v Argentíne (ďalej len „CARBIO“) zopakovalo svoj názor vyjadrený počas revízneho prešetrovania, že pri súčasnej analýze ujmy a príčinnej súvislosti sa majú použiť aktuálne údaje Eurostatu o výrobe a kapacite bionafty, a nie údaje použité v pôvodnom prešetrovaní. |
| --- | --- |

(121)

Združenie vyvážajúcich výrobcov bionafty v Argentíne (ďalej len „CARBIO“) zopakovalo svoj názor vyjadrený počas revízneho prešetrovania, že pri súčasnej analýze ujmy a príčinnej súvislosti sa majú použiť aktuálne údaje Eurostatu o výrobe a kapacite bionafty, a nie údaje použité v pôvodnom prešetrovaní.

| (122) | Komisia toto tvrdenie zamietla. Údaje Eurostatu sa zhodovali s pôvodnými údajmi od EBB. EBB však v pôvodnom prešetrovaní potom tieto údaje upravila, aby lepšie zohľadnila „nevyužitú kapacitu“. Ako sa uvádza v oddiele 6.4, Komisia overila tieto aktualizované údaje v súčasnom revíznom prešetrovaní. Pôvodné údaje Eurostatu teda neodrážajú najpresnejšie situáciu v oblasti výroby a bionafty, ktorú Komisia v tomto prípade osobitne overila a použila. |
| --- | --- |

(122)

Komisia toto tvrdenie zamietla. Údaje Eurostatu sa zhodovali s pôvodnými údajmi od EBB. EBB však v pôvodnom prešetrovaní potom tieto údaje upravila, aby lepšie zohľadnila „nevyužitú kapacitu“. Ako sa uvádza v oddiele 6.4, Komisia overila tieto aktualizované údaje v súčasnom revíznom prešetrovaní. Pôvodné údaje Eurostatu teda neodrážajú najpresnejšie situáciu v oblasti výroby a bionafty, ktorú Komisia v tomto prípade osobitne overila a použila.

| (123) | CARBIO takisto tvrdila, že Komisia by mala bližšie definovať „nevyužitú kapacitu“. Komisia zopakovala, že nevyužitú kapacitu už definovala v odôvodneniach 131 až 132 konečného nariadenia. Keďže správy WTO nenamietali proti pojmu „nevyužitá kapacita“, s ktorým pracovala Komisia, neexistoval žiadny dôvod na jeho zmenu na účely tohto revízneho prešetrovania. |
| --- | --- |

(123)

CARBIO takisto tvrdila, že Komisia by mala bližšie definovať „nevyužitú kapacitu“. Komisia zopakovala, že nevyužitú kapacitu už definovala v odôvodneniach 131 až 132 konečného nariadenia. Keďže správy WTO nenamietali proti pojmu „nevyužitá kapacita“, s ktorým pracovala Komisia, neexistoval žiadny dôvod na jeho zmenu na účely tohto revízneho prešetrovania.

7.   POSKYTNUTIE INFORMÁCIÍ

POSKYTNUTIE INFORMÁCIÍ

| (124) | Všetky strany boli informované o zisteniach Komisie a poskytla sa im lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky. |
| --- | --- |

(124)

Všetky strany boli informované o zisteniach Komisie a poskytla sa im lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky.

| (125) | Po poskytnutí informácií vyvážajúci výrobca Molinos de La Plata informoval Komisiu, že do Únie vyváža pod názvom Molinos Agro S.A., a nie pod názvom Molinos Río de la Plata S.A., a predložil dôkazy. |
| --- | --- |

(125)

Po poskytnutí informácií vyvážajúci výrobca Molinos de La Plata informoval Komisiu, že do Únie vyváža pod názvom Molinos Agro S.A., a nie pod názvom Molinos Río de la Plata S.A., a predložil dôkazy.

Molinos Agro S.A.

Molinos Río de la Plata S.A

| (126) | Komisia preskúmala predložené dôkazy a dospela k záveru, že zmena názvu bola dostatočne podložená, a teda tvrdenie prijala. |
| --- | --- |

(126)

Komisia preskúmala predložené dôkazy a dospela k záveru, že zmena názvu bola dostatočne podložená, a teda tvrdenie prijala.

| (127) | Po poskytnutí informácií spoločnosť Wilmar (indonézsky spolupracujúci vývozca) požiadala o vypočutie a jej žiadosti sa vyhovelo. Predložila tvrdenia týkajúce sa výpočtov dumpingu a ujmy špecifické pre túto spoločnosť, a najmä požiadala o zníženie svojho ziskového rozpätia. |
| --- | --- |

(127)

Po poskytnutí informácií spoločnosť Wilmar (indonézsky spolupracujúci vývozca) požiadala o vypočutie a jej žiadosti sa vyhovelo. Predložila tvrdenia týkajúce sa výpočtov dumpingu a ujmy špecifické pre túto spoločnosť, a najmä požiadala o zníženie svojho ziskového rozpätia.

| (128) | Komisia tieto tvrdenia zamietla, keďže nesúviseli s vykonávaním správy WTO o Argentíne. Okrem toho sa väčšinou týchto tvrdení v súčasnosti zaoberá WTO v rámci sporu, ktorý predložila Indonézia. |
| --- | --- |

(128)

Komisia tieto tvrdenia zamietla, keďže nesúviseli s vykonávaním správy WTO o Argentíne. Okrem toho sa väčšinou týchto tvrdení v súčasnosti zaoberá WTO v rámci sporu, ktorý predložila Indonézia.

| (129) | Po poskytnutí revidovaných informácií spoločnosť Wilmar trvala na tom, že jej tvrdením o ziskovom rozpätí pri vytváraní normálnej hodnoty sa WTO nezaoberá a táto otázka vraj nezávisí od tohto sporu a že jej tvrdenie je založené výlučne na ustanoveniach základného antidumpingového nariadenia. Preto by sa týmto tvrdením malo zaoberať súčasné revízne prešetrovanie. Spoločnosť Wilmar tvrdila tiež, že zachovanie opatrení nie je v záujme Únie, a preto by sa mali ukončiť. |
| --- | --- |

(129)

Po poskytnutí revidovaných informácií spoločnosť Wilmar trvala na tom, že jej tvrdením o ziskovom rozpätí pri vytváraní normálnej hodnoty sa WTO nezaoberá a táto otázka vraj nezávisí od tohto sporu a že jej tvrdenie je založené výlučne na ustanoveniach základného antidumpingového nariadenia. Preto by sa týmto tvrdením malo zaoberať súčasné revízne prešetrovanie. Spoločnosť Wilmar tvrdila tiež, že zachovanie opatrení nie je v záujme Únie, a preto by sa mali ukončiť.

| (130) | Komisia pripomenula, že toto revízne prešetrovanie sa začalo na základe splnomocňujúceho nariadenia WTO na účely vykonávania zistení a odporúčaní poroty a odvolacieho orgánu v spore Európska únia – antidumpingové opatrenia uložené na bionaftu z Argentíny (WT/DS473/15). Revízne prešetrovanie sa preto obmedzuje na otázky, ktoré sa riešia v rámci WTO, a z nich plynúce možné následné a/alebo technické zmeny. Preto nie je prípustné žiadne z tvrdení spoločnosti Wilmar. Komisia navyše pripomenula, že Wilmar už v rámci pôvodného prešetrovania predložil podobné tvrdenie týkajúce sa ziskového rozpätia a že bolo zamietnuté [pozri odôvodnenia 43 až 46 nariadenia (EÚ) č. 1194/2013]. Po poskytnutí informácií argentínsky spolupracujúci vyvážajúci výrobca COFCO Argentina S.A. (predtým známy pod názvom Noble Argentina S.A.) predložil žiadosť, aby sa spoločnosť považovala za „nového vývozcu“ a aby bola zaradená do zoznamu spoločností s individuálnymi colnými sadzbami v skupine „ostatné spolupracujúce spoločnosti“. |
| --- | --- |

(130)

Komisia pripomenula, že toto revízne prešetrovanie sa začalo na základe splnomocňujúceho nariadenia WTO na účely vykonávania zistení a odporúčaní poroty a odvolacieho orgánu v spore Európska únia – antidumpingové opatrenia uložené na bionaftu z Argentíny (WT/DS473/15). Revízne prešetrovanie sa preto obmedzuje na otázky, ktoré sa riešia v rámci WTO, a z nich plynúce možné následné a/alebo technické zmeny. Preto nie je prípustné žiadne z tvrdení spoločnosti Wilmar. Komisia navyše pripomenula, že Wilmar už v rámci pôvodného prešetrovania predložil podobné tvrdenie týkajúce sa ziskového rozpätia a že bolo zamietnuté [pozri odôvodnenia 43 až 46 nariadenia (EÚ) č. 1194/2013]. Po poskytnutí informácií argentínsky spolupracujúci vyvážajúci výrobca COFCO Argentina S.A. (predtým známy pod názvom Noble Argentina S.A.) predložil žiadosť, aby sa spoločnosť považovala za „nového vývozcu“ a aby bola zaradená do zoznamu spoločností s individuálnymi colnými sadzbami v skupine „ostatné spolupracujúce spoločnosti“.

Európska únia – antidumpingové opatrenia uložené na bionaftu z Argentíny

| (131) | Komisia spoločnosť informovala, že by mala využiť postup pre nových vyvážajúcich výrobcov uvedený v článku 3 konečného nariadenia. |
| --- | --- |

(131)

Komisia spoločnosť informovala, že by mala využiť postup pre nových vyvážajúcich výrobcov uvedený v článku 3 konečného nariadenia.

| (132) | Po poskytnutí informácií EBB požiadala o vypočutie úradníkom pre vypočutie z dôvodu, že Komisia nedospela k stanovisku na základe objektívnych právnych úvah, ale na základe politického záujmu. |
| --- | --- |

(132)

Po poskytnutí informácií EBB požiadala o vypočutie úradníkom pre vypočutie z dôvodu, že Komisia nedospela k stanovisku na základe objektívnych právnych úvah, ale na základe politického záujmu.

| (133) | Na vypočutí, ktoré sa konalo 20. júla 2017, úradník pre vypočutie nekonštatoval, že by právo na obhajobu EBB ako zainteresovanej strany bolo porušené. Zároveň vyzval Komisiu, aby zdôvodnila svoje stanovisko, prečo nemohla nezohľadniť ceny argentínskych sójových bôbov pre ich nespoľahlivosť. Komisia tento bod zahrnula do svojho posúdenia pripomienok doručených po poskytnutí informácií, ako sa uvádza v odôvodneniach 60 až 63. |
| --- | --- |

(133)

Na vypočutí, ktoré sa konalo 20. júla 2017, úradník pre vypočutie nekonštatoval, že by právo na obhajobu EBB ako zainteresovanej strany bolo porušené. Zároveň vyzval Komisiu, aby zdôvodnila svoje stanovisko, prečo nemohla nezohľadniť ceny argentínskych sójových bôbov pre ich nespoľahlivosť. Komisia tento bod zahrnula do svojho posúdenia pripomienok doručených po poskytnutí informácií, ako sa uvádza v odôvodneniach 60 až 63.

8.   KONEČNÉ OPATRENIA

KONEČNÉ OPATRENIA

| (134) | Na základe uvedeného opätovného posúdenia Komisia dospela k záveru, že dumping spôsobujúci ujmu zistený v priebehu pôvodného prešetrovania sa potvrdil. |
| --- | --- |

(134)

Na základe uvedeného opätovného posúdenia Komisia dospela k záveru, že dumping spôsobujúci ujmu zistený v priebehu pôvodného prešetrovania sa potvrdil.

| (135) | Antidumpingové opatrenia vzťahujúce sa na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii uložené vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1194/2013 by sa preto mali zachovať, pričom revidované dumpingové rozpätia pre Argentínu sú opätovne prepočítané tak, ako sa uvádza vyššie v texte. |
| --- | --- |

(135)

Antidumpingové opatrenia vzťahujúce sa na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii uložené vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1194/2013 by sa preto mali zachovať, pričom revidované dumpingové rozpätia pre Argentínu sú opätovne prepočítané tak, ako sa uvádza vyššie v texte.

| (136) | Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľného na dotknutý výrobok je takáto:









  Krajina | Spoločnosť | Dumpingové rozpätie | Rozpätie ujmy | Sadzba antidumpingového cla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentína | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 8,1 % | 22,0 % | 8,1 % |
| Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 4,5 % | 24,9 % | 4,5 % |
| Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 6,6 % | 25,7 % | 6,6 % |
| Ostatné spolupracujúce spoločnosti | 6,5 % | 24,6 % | 6,5 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 8,1 % | 25,7 % | 8,1 % |

(136)

Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľného na dotknutý výrobok je takáto:

Krajina

Spoločnosť

Dumpingové rozpätie

Rozpätie ujmy

Sadzba antidumpingového cla

Argentína

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

8,1 %

22,0 %

8,1 %

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

4,5 %

24,9 %

4,5 %

Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

6,6 %

25,7 %

6,6 %

Ostatné spolupracujúce spoločnosti

6,5 %

24,6 %

6,5 %

Všetky ostatné spoločnosti

8,1 %

25,7 %

8,1 %

| (137) | Článok 1 ods. 2 konečného nariadenia by sa preto mal náležitým spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(137)

Článok 1 ods. 2 konečného nariadenia by sa preto mal náležitým spôsobom zmeniť.

| (138) | Výbor zriadený podľa článku 15 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1036 (12) stanovisko nevydal, |
| --- | --- |

(138)

Výbor zriadený podľa článku 15 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1036 (12) stanovisko nevydal,

12

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Tabuľka, v ktorej sa uvádzajú sadzby konečného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením v prípade výrobkov vyrobených spoločnosťami uvedenými v článku 1 ods. 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1194/2013, sa nahrádza touto tabuľkou:

| Krajina | Spoločnosť | Colná sadzba
  v EUR za netto tonu | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentína | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 79,56 | B782 |
| Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 43,18 | B783 |
| Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 62,91 | B784 |
| Ostatné spolupracujúce spoločnosti:
  Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman | 62,52 | B785 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 79,56 | B999 |
| Indonézia | PT Ciliandra Perkasa, Jakarta | 76,94 | B786 |
| PT Musim Mas, Medan | 151,32 | B787 |
| PT Pelita Agung Agrindustri, Medan | 145,14 | B788 |
| PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 174,91 | B789 |
| Ostatné spolupracujúce spoločnosti:
  PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta | 166,95 | B790 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 178,85 | B999 |

Krajina

Spoločnosť

Colná sadzba

v EUR za netto tonu

Doplnkový kód TARIC

Argentína

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

79,56

B782

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

43,18

B783

Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

62,91

B784

Ostatné spolupracujúce spoločnosti:

Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman

62,52

B785

Všetky ostatné spoločnosti

79,56

B999

Indonézia

PT Ciliandra Perkasa, Jakarta

76,94

B786

PT Musim Mas, Medan

151,32

B787

PT Pelita Agung Agrindustri, Medan

145,14

B788

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

174,91

B789

Ostatné spolupracujúce spoločnosti:

PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta

166,95

B790

Všetky ostatné spoločnosti

178,85

B999

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. septembra 2017

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 83, 27.3.2015, s. 6.

1

(2)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 1194/2013 z 19. novembra 2013, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii (Ú. v. EÚ L 315, 26.11.2013, s. 2).

2

(3)  WT/DS473/AB/R a WT/DS473/AB/R/Add.1.

3

(4)  WT/DS473/R a WT/DS473/R/Add.1.

4

(5)  
  Ú. v. EÚ C 476, 20.12.2016, s. 3. Oznámenie o začatí preskúmania týkajúceho sa platných antidumpingových opatrení na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii na základe odporúčaní a rozhodnutí prijatých orgánom Svetovej obchodnej organizácie na urovnávanie sporov v spore EÚ – antidumpingové opatrenia uložené na bionaftu (DS473), 2016/C 476/04.

5

(6)  
  Európska únia – Antidumpingové opatrenia na bionaftu z Indonézie, DS480.

6

Európska únia – Antidumpingové opatrenia na bionaftu z Indonézie

(7)  
  Pozri napríklad návrhy generálneho advokáta Jacobsa z 29. apríla 2004, vec C-422/02 P Europe Chemi-Con (Deutschland)/Rada Európskej únie, ECLI:EU:C:2004:277, v bode 36.

7

Pozri

(8)  
  Pozri rozsudok zo 7. mája 1991 vo veci C-69/89 Nakajima All Precision/Rada, ECLI:EU:C:1991:186, v bode 120. Pozri aj nedávne návrhy generálneho advokáta Camposa Sáncheza-Bordonu z 20. júla 2017 vo veci C-256/16 Deichmann, ECLI:EU:C:2017:580, v bode 49.

8

Pozri

Pozri aj

(9)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 490/2013 z 27. mája 2013, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii (ďalej len „predbežné nariadenie“) (Ú. v. EÚ L 141, 28.5.2013, s. 6).

9

(10)  Správa poroty, EÚ – bionafta, bod 7.242, poznámka pod čiarou 400; správa odvolacieho orgánu, EÚ – bionafta, bod 6.41.

10

(11)  Správa odvolacieho orgánu, EÚ – bionafta, body 6.54 – 6.55, správa poroty, EÚ – bionafta, body 7.248 – 7.249.

11

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21).

12

---

| 19.9.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/25

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/1579

z 18. septembra 2017,

ktorým sa stanovuje prideľovací koeficient, ktorý sa má uplatňovať na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. septembra do 7. septembra 2017 a ktorým sa určujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2018, v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 533/2007 v odvetví hydinového mäsa

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 188,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 533/2007 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz výrobkov z odvetvia hydinového mäsa. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 533/2007 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz výrobkov z odvetvia hydinového mäsa.

| (2) | Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. septembra do 7. septembra 2017 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017, sú v prípade niektorých kvót vyššie ako dostupné množstvá. Malo by sa teda určiť, do akej miery sa môžu dovozné povolenia vydávať, a to stanovením prideľovacieho koeficientu, ktorý sa má uplatniť na požadované množstvá a ktorý sa vypočíta v súlade s článkom 7 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1301/2006 (3). |
| --- | --- |

(2)

Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. septembra do 7. septembra 2017 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017, sú v prípade niektorých kvót vyššie ako dostupné množstvá. Malo by sa teda určiť, do akej miery sa môžu dovozné povolenia vydávať, a to stanovením prideľovacieho koeficientu, ktorý sa má uplatniť na požadované množstvá a ktorý sa vypočíta v súlade s článkom 7 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1301/2006 (3).

| (3) | Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. septembra do 7. septembra 2017 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017 sú v prípade niektorých kvót nižšie ako dostupné množstvá. Mali by sa teda určiť množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti. Tieto množstvá treba pridať k množstvu stanovenému na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie. |
| --- | --- |

(3)

Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. septembra do 7. septembra 2017 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017 sú v prípade niektorých kvót nižšie ako dostupné množstvá. Mali by sa teda určiť množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti. Tieto množstvá treba pridať k množstvu stanovenému na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie.

| (4) | S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(4)

S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané podľa nariadenia (ES) č. 533/2007 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017, sa uplatňujú prideľovacie koeficienty uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.

2.   Množstvá, na ktoré neboli žiadosti o dovozné povolenia podané podľa nariadenia (ES) č. 533/2007 a ktoré sa majú pridať do čiastkového obdobia od 1. januára do 31. marca 2018, sú uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. septembra 2017

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ

Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 533/2007 zo 14. mája 2007, ktorým sa otvárajú colné kvóty a zabezpečuje sa ich správa v odvetví hydinového mäsa (Ú. v. EÚ L 125, 15.5.2007, s. 9).

2

(3)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1301/2006 z 31. augusta 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá pre správu dovozných colných kvót pre poľnohospodárske produkty spravovaných prostredníctvom systému dovozných licencií (Ú. v. EÚ L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

PRÍLOHA

| Poradové číslo | Prideľovací koeficient – žiadosti podané na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017
  (%) | Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti a ktoré sa majú pridať k množstvám, ktoré sú dostupné na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2018
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4067 | 1,838508 | — |
| 09.4068 | 0,162074 | — |
| 09.4069 | 0,134791 | — |
| 09.4070 | — | 890 500 |

Poradové číslo

Prideľovací koeficient – žiadosti podané na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017

(%)

Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti a ktoré sa majú pridať k množstvám, ktoré sú dostupné na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2018

(v kg)

09.4067

1,838508

—

09.4068

0,162074

—

09.4069

0,134791

—

09.4070

—

890 500

---

| 19.9.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/28

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/1580

z 18. septembra 2017,

ktorým sa určujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2018 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 539/2007 v odvetví vajec a vaječného albumínu

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 188 ods. 2 a 3,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 539/2007 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz výrobkov z odvetvia vajec a vaječného albumínu. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 539/2007 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz výrobkov z odvetvia vajec a vaječného albumínu.

| (2) | Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. do 7. septembra 2017 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017, sú nižšie ako dostupné množstvá. Mali by sa teda určiť množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti. Tieto množstvá treba pridať k množstvu stanovenému na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie. |
| --- | --- |

(2)

Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. do 7. septembra 2017 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017, sú nižšie ako dostupné množstvá. Mali by sa teda určiť množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti. Tieto množstvá treba pridať k množstvu stanovenému na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie.

| (3) | S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti o dovozné povolenia podľa nariadenia (ES) č. 539/2007 a ktoré sa majú pridať do čiastkového obdobia od 1. januára do 31. marca 2018, sú uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. septembra 2017

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ

Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 539/2007 z 15. mája 2007, ktorým sa otvárajú colné kvóty a zabezpečuje ich správa v odvetví vajec a vaječného albumínu (Ú. v. EÚ L 128, 16.5.2007, s. 19).

2

---

PRÍLOHA

| Poradové číslo | Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti a ktoré sa majú pridať k množstvám, ktoré sú dostupné na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2018
  (ekvivalent vajec v škrupine v kg) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 377 061 |
| 09.4402 | 6 820 000 |

Poradové číslo

Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti a ktoré sa majú pridať k množstvám, ktoré sú dostupné na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2018

(ekvivalent vajec v škrupine v kg)

09.4015

67 500 000

09.4401

377 061

09.4402

6 820 000

---

| 19.9.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/30

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/1581

z 18. septembra 2017,

ktorým sa stanovuje prideľovací koeficient, ktorý sa má uplatňovať na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. septembra do 7. septembra 2017 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 1385/2007 v odvetví hydinového mäsa

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 188 ods. 1 a 3,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 1385/2007 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz výrobkov z odvetvia hydinového mäsa. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 1385/2007 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz výrobkov z odvetvia hydinového mäsa.

| (2) | Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. septembra do 7. septembra 2017 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017, sú v prípade niektorých kvót vyššie ako dostupné množstvá. Malo by sa teda určiť, do akej miery sa môžu dovozné povolenia vydávať, a to stanovením prideľovacieho koeficientu, ktorý sa má uplatniť na požadované množstvá a ktorý sa vypočíta v súlade s článkom 7 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1301/2006 (3). |
| --- | --- |

(2)

Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. septembra do 7. septembra 2017 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017, sú v prípade niektorých kvót vyššie ako dostupné množstvá. Malo by sa teda určiť, do akej miery sa môžu dovozné povolenia vydávať, a to stanovením prideľovacieho koeficientu, ktorý sa má uplatniť na požadované množstvá a ktorý sa vypočíta v súlade s článkom 7 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1301/2006 (3).

| (3) | S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť v deň jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť v deň jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané podľa nariadenia (ES) č. 1385/2007 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017, sa uplatňuje prideľovací koeficient uvedený v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. septembra 2017

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ

Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1385/2007 z 26. novembra 2007, ktorým sa ustanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 774/94, pokiaľ ide o otvorenie a správu určitých colných kvót Spoločenstva v odvetví hydinového mäsa (Ú. v. EÚ L 309, 27.11.2007, s. 47).

2

(3)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1301/2006 z 31. augusta 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá pre správu dovozných colných kvót pre poľnohospodárske produkty spravovaných prostredníctvom systému dovozných licencií (Ú. v. EÚ L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

PRÍLOHA

| Poradové číslo | Prideľovací koeficient – žiadosti podané na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017
  (v %) |
| --- | --- |
| 09.4410 | 0,122017 |
| 09.4411 | 0,147890 |
| 09.4412 | 0,124570 |
| 09.4420 | 0,138450 |
| 09.4421 | — |
| 09.4422 | 0,138449 |

Poradové číslo

Prideľovací koeficient – žiadosti podané na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017

(v %)

09.4410

0,122017

09.4411

0,147890

09.4412

0,124570

09.4420

0,138450

09.4421

—

09.4422

0,138449

---

| 19.9.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/32

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/1582

z 18. septembra 2017,

ktorým sa určujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2018 v rámci colnej kvóty otvorenej nariadením (ES) č. 536/2007 na hydinové mäso s pôvodom v Spojených štátoch amerických

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 188 ods. 2 a 3,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 536/2007 (2) sa otvorila ročná colná kvóta na dovoz výrobkov z odvetvia hydinového mäsa s pôvodom v Spojených štátoch amerických. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 536/2007 (2) sa otvorila ročná colná kvóta na dovoz výrobkov z odvetvia hydinového mäsa s pôvodom v Spojených štátoch amerických.

| (2) | Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. do 7. septembra 2017 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017, sú nižšie ako dostupné množstvá. Mali by sa teda určiť množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti. Tieto množstvá treba pridať k množstvu stanovenému na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie. |
| --- | --- |

(2)

Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. do 7. septembra 2017 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017, sú nižšie ako dostupné množstvá. Mali by sa teda určiť množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti. Tieto množstvá treba pridať k množstvu stanovenému na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie.

| (3) | S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti o dovozné povolenia podľa nariadenia (ES) č. 536/2007 a ktoré sa majú pridať do čiastkového obdobia od 1. januára do 31. marca 2018, sú uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. septembra 2017

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ

Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 536/2007 z 15. mája 2007, ktorým sa otvára dovozná colná kvóta na hydinové mäso udelená Spojeným štátom americkým a ustanovuje sa jej správa (Ú. v. EÚ L 128, 16.5.2007, s. 6).

2

---

PRÍLOHA

| Poradové číslo | Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti a ktoré sa majú pridať k množstvám, ktoré sú dostupné na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2018
  (v kg) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 10 453 692 |

Poradové číslo

Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti a ktoré sa majú pridať k množstvám, ktoré sú dostupné na čiastkové obdobie od 1. januára do 31. marca 2018

(v kg)

09.4169

10 453 692

---

ROZHODNUTIA

| 19.9.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/34

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2017/1583

z 1. septembra 2017,

ktorým sa ako norma o zhode mikrobiologických metód podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/7/ES špecifikuje norma EN ISO 17994:2014

[oznámené pod číslom C(2017) 5843]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/7/ES z 15. februára 2006 o riadení kvality vody určenej na kúpanie, ktorou sa zrušuje smernica 76/160/EHS (1), a najmä jej článok 15 ods. 2 písm. a),

keďže:

| (1) | V rozhodnutí Komisie 2009/64/ES (2) sa ako norma o rovnocennosti mikrobiologických metód na účely smernice 2006/7/ES špecifikuje medzinárodná norma ISO 17994:2004(E) „Kvalita vody – Kritériá na hodnotenie rovnocennosti mikrobiologických metód“. |
| --- | --- |

(1)

V rozhodnutí Komisie 2009/64/ES (2) sa ako norma o rovnocennosti mikrobiologických metód na účely smernice 2006/7/ES špecifikuje medzinárodná norma ISO 17994:2004(E) „Kvalita vody – Kritériá na hodnotenie rovnocennosti mikrobiologických metód“.

| (2) | Norma ISO 17994:2004(E) je zastaraná a technicky sa prepracovala (napr. aktualizáciou terminológie, jasnejšími špecifikáciami a doplnením novej prílohy týkajúcej sa technických výpočtov). |
| --- | --- |

(2)

Norma ISO 17994:2004(E) je zastaraná a technicky sa prepracovala (napr. aktualizáciou terminológie, jasnejšími špecifikáciami a doplnením novej prílohy týkajúcej sa technických výpočtov).

| (3) | Norma ISO 17994:2004(E) bola preto nahradená novšou verziou, a to ISO 17994:2014 „Kvalita vody – Požiadavky na porovnanie relatívnej výťažnosti mikroorganizmov dvoch kvantitatívnych metód“. Túto medzinárodnú normu transponoval Európsky výbor pre normalizáciu do európskej normy EN ISO 17994:2014. Preto je vhodné ako normu o zhode mikrobiologických metód na účely smernice 2006/7/ES špecifikovať normu EN ISO 17994:2014. |
| --- | --- |

(3)

Norma ISO 17994:2004(E) bola preto nahradená novšou verziou, a to ISO 17994:2014 „Kvalita vody – Požiadavky na porovnanie relatívnej výťažnosti mikroorganizmov dvoch kvantitatívnych metód“. Túto medzinárodnú normu transponoval Európsky výbor pre normalizáciu do európskej normy EN ISO 17994:2014. Preto je vhodné ako normu o zhode mikrobiologických metód na účely smernice 2006/7/ES špecifikovať normu EN ISO 17994:2014.

| (4) | Rozhodnutie 2009/64/ES by sa preto malo zrušiť. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie 2009/64/ES by sa preto malo zrušiť.

| (5) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 16 ods. 1 smernice 2006/7/ES, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 16 ods. 1 smernice 2006/7/ES,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Na účely článku 3 ods. 9 smernice 2006/7/ES sa ako norma o zhode mikrobiologických metód špecifikuje norma EN ISO 17994:2014 „Kvalita vody – Požiadavky na porovnanie relatívnej výťažnosti mikroorganizmov dvoch kvantitatívnych metód“.

Článok 2

Rozhodnutie 2009/64/ES sa zrušuje.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 1. septembra 2017

Za Komisiu

Karmenu VELLA

člen Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 64, 4.3.2006, s. 37.

1

(2)  Rozhodnutie Komisie 2009/64/ES z 21. januára 2009, ktorým sa podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/7/ES špecifikuje norma EN ISO 17994:2004(E) ako norma o rovnocennosti mikrobiologických metód (Ú. v. EÚ L 23, 27.1.2009, s. 32).

2

---

ODPORÚČANIA

| 19.9.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/36

---

ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2017/1584

z 13. septembra 2017

o koordinovanej reakcii na kybernetické incidenty a krízy veľkého rozsahu

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,

keďže:

| (1) | miera prepojenia a vzájomnej závislosti našich podnikov, ako aj občanov bez ohľadu na hranice a odvetvia hospodárstva je väčšia než kedykoľvek predtým, základom sa stalo používanie informačných a komunikačných technológií a spoliehanie sa na ne vo všetkých odvetviach hospodárskej činnosti. Členské štáty a inštitúcie EÚ musia byť dobre pripravené na kybernetické incidenty, ktoré môžu ovplyvniť organizácie viac než jedného členského štátu, alebo dokonca v celej Únii a ktoré môžu vážne narušiť vnútorný trh a všeobecnejšie aj siete a informačné systémy, od ktorých závisí hospodárstvo, demokracia a občianska spoločnosť v Únii. |
| --- | --- |

(1)

miera prepojenia a vzájomnej závislosti našich podnikov, ako aj občanov bez ohľadu na hranice a odvetvia hospodárstva je väčšia než kedykoľvek predtým, základom sa stalo používanie informačných a komunikačných technológií a spoliehanie sa na ne vo všetkých odvetviach hospodárskej činnosti. Členské štáty a inštitúcie EÚ musia byť dobre pripravené na kybernetické incidenty, ktoré môžu ovplyvniť organizácie viac než jedného členského štátu, alebo dokonca v celej Únii a ktoré môžu vážne narušiť vnútorný trh a všeobecnejšie aj siete a informačné systémy, od ktorých závisí hospodárstvo, demokracia a občianska spoločnosť v Únii.

| (2) | Kybernetické incidenty možno považovať za krízu na úrovni Únie, ak by narušenie spôsobené daným incidentom bolo príliš rozsiahle na to, aby ho zvládol sám dotknutý členský štát, alebo ak má vplyv na dva alebo viac členských štátov s takým ďalekosiahlym účinkom technického alebo politického významu, že si vyžaduje včasnú koordináciu a reakciu na politickej úrovni Únie. |
| --- | --- |

(2)

Kybernetické incidenty možno považovať za krízu na úrovni Únie, ak by narušenie spôsobené daným incidentom bolo príliš rozsiahle na to, aby ho zvládol sám dotknutý členský štát, alebo ak má vplyv na dva alebo viac členských štátov s takým ďalekosiahlym účinkom technického alebo politického významu, že si vyžaduje včasnú koordináciu a reakciu na politickej úrovni Únie.

| (3) | Kybernetické incidenty môžu vyvolať širšiu krízu a zasiahnuť odvetvia činnosti mimo hraníc sietí a informačných systémov a komunikačných sietí, preto ak má byť reakcia primeraná, musia sa použiť kybernetické aj nekybernetické zmierňujúce opatrenia. |
| --- | --- |

(3)

Kybernetické incidenty môžu vyvolať širšiu krízu a zasiahnuť odvetvia činnosti mimo hraníc sietí a informačných systémov a komunikačných sietí, preto ak má byť reakcia primeraná, musia sa použiť kybernetické aj nekybernetické zmierňujúce opatrenia.

| (4) | Kybernetické incidenty nemožno predvídať, často sa vyskytujú a vyvíjajú vo veľmi krátkom čase, preto musia dotknuté subjekty a subjekty zodpovedné za reakciu na incident a zmierňovanie jeho účinkov rýchlo koordinovať svoju reakciu. Okrem toho kybernetické incidenty často nie sú obmedzené na konkrétnu geografickú oblasť a môžu sa vyskytovať súčasne v mnohých krajinách alebo sa v nich ihneď rozšíriť. |
| --- | --- |

(4)

Kybernetické incidenty nemožno predvídať, často sa vyskytujú a vyvíjajú vo veľmi krátkom čase, preto musia dotknuté subjekty a subjekty zodpovedné za reakciu na incident a zmierňovanie jeho účinkov rýchlo koordinovať svoju reakciu. Okrem toho kybernetické incidenty často nie sú obmedzené na konkrétnu geografickú oblasť a môžu sa vyskytovať súčasne v mnohých krajinách alebo sa v nich ihneď rozšíriť.

| (5) | Účinná reakcia na kybernetické incidenty a krízy veľkého rozsahu na úrovni EÚ si vyžaduje rýchlu a účinnú spoluprácu všetkých relevantných zainteresovaných strán a závisí od pripravenosti a schopností jednotlivých členských štátov, ako aj koordinovaného spoločného opatrenia s podporou Únie. Včasná a účinná reakcia na incidenty je preto závislá od vopred stanovených a pokiaľ možno riadne odskúšaných postupov a mechanizmov spolupráce s jasne vymedzenými úlohami a povinnosťami hlavných aktérov na národnej aj únijnej úrovni. |
| --- | --- |

(5)

Účinná reakcia na kybernetické incidenty a krízy veľkého rozsahu na úrovni EÚ si vyžaduje rýchlu a účinnú spoluprácu všetkých relevantných zainteresovaných strán a závisí od pripravenosti a schopností jednotlivých členských štátov, ako aj koordinovaného spoločného opatrenia s podporou Únie. Včasná a účinná reakcia na incidenty je preto závislá od vopred stanovených a pokiaľ možno riadne odskúšaných postupov a mechanizmov spolupráce s jasne vymedzenými úlohami a povinnosťami hlavných aktérov na národnej aj únijnej úrovni.

| (6) | Vo svojich záveroch (1) o ochrane kritickej informačnej infraštruktúry z 27. mája 2011 Rada vyzvala členské štáty EÚ, aby „posilnili spoluprácu medzi členskými štátmi a na základe vnútroštátnych skúseností a výsledkov z oblasti krízového riadenia a v spolupráci s agentúrou ENISA prispeli k vývoju európskych mechanizmov spolupráce v prípade počítačových incidentov, ktoré sa majú otestovať v rámci ďalšieho počítačového cvičenia CyberEurope v roku 2012“. |
| --- | --- |

(6)

Vo svojich záveroch (1) o ochrane kritickej informačnej infraštruktúry z 27. mája 2011 Rada vyzvala členské štáty EÚ, aby „posilnili spoluprácu medzi členskými štátmi a na základe vnútroštátnych skúseností a výsledkov z oblasti krízového riadenia a v spolupráci s agentúrou ENISA prispeli k vývoju európskych mechanizmov spolupráce v prípade počítačových incidentov, ktoré sa majú otestovať v rámci ďalšieho počítačového cvičenia CyberEurope v roku 2012“.

| (7) | V oznámení z roku 2016 s názvom Posilnenie odolnosti kybernetického systému a podpora konkurencieschopného a inovačného odvetvia kybernetickej bezpečnosti v Európe (2) sa členské štáty vyzývajú, aby čo najviac využívali mechanizmy spolupráce stanovené v smernici o sieťovej a informačnej bezpečnosti (3) a aby zlepšovali cezhraničnú spoluprácu v oblasti pripravenosti na kybernetické incidenty veľkého rozsahu. Ďalej sa v ňom uvádza, že koordinovaný prístup ku krízovej spolupráci medzi rôznymi prvkami kybernetického ekosystému, ktorý má byť stanovený v koncepcii, zvýši pripravenosť a že takouto koncepciou by sa mala zabezpečiť aj súčinnosť a súlad s existujúcimi mechanizmami krízového riadenia. |
| --- | --- |

(7)

V oznámení z roku 2016 s názvom Posilnenie odolnosti kybernetického systému a podpora konkurencieschopného a inovačného odvetvia kybernetickej bezpečnosti v Európe (2) sa členské štáty vyzývajú, aby čo najviac využívali mechanizmy spolupráce stanovené v smernici o sieťovej a informačnej bezpečnosti (3) a aby zlepšovali cezhraničnú spoluprácu v oblasti pripravenosti na kybernetické incidenty veľkého rozsahu. Ďalej sa v ňom uvádza, že koordinovaný prístup ku krízovej spolupráci medzi rôznymi prvkami kybernetického ekosystému, ktorý má byť stanovený v koncepcii, zvýši pripravenosť a že takouto koncepciou by sa mala zabezpečiť aj súčinnosť a súlad s existujúcimi mechanizmami krízového riadenia.

| (8) | V záveroch Rady (4) k uvedenému oznámeniu členské štáty vyzvali Komisiu, aby predložila takúto koncepciu orgánom a ďalším príslušným zainteresovaným stranám na posúdenie. V smernici NIS sa však nestanovuje rámec spolupráce Únie v prípade kybernetických incidentov a kríz veľkého rozsahu. |
| --- | --- |

(8)

V záveroch Rady (4) k uvedenému oznámeniu členské štáty vyzvali Komisiu, aby predložila takúto koncepciu orgánom a ďalším príslušným zainteresovaným stranám na posúdenie. V smernici NIS sa však nestanovuje rámec spolupráce Únie v prípade kybernetických incidentov a kríz veľkého rozsahu.

| (9) | Komisia uskutočnila konzultácie s členskými štátmi v rámci dvoch samostatných konzultačných seminárov, ktoré sa konali v Bruseli 5. apríla a 4. júla 2017 so zástupcami členských štátov z jednotky pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov (CSIRT), skupinou pre spoluprácu zriadenou v smernici NIS a horizontálnou pracovnou skupinou Rady pre kybernetické otázky, ako aj so zástupcami Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), agentúry ENISA, Europolu/EC3 a Generálneho sekretariátu Rady (GSR). |
| --- | --- |

(9)

Komisia uskutočnila konzultácie s členskými štátmi v rámci dvoch samostatných konzultačných seminárov, ktoré sa konali v Bruseli 5. apríla a 4. júla 2017 so zástupcami členských štátov z jednotky pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov (CSIRT), skupinou pre spoluprácu zriadenou v smernici NIS a horizontálnou pracovnou skupinou Rady pre kybernetické otázky, ako aj so zástupcami Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), agentúry ENISA, Europolu/EC3 a Generálneho sekretariátu Rady (GSR).

| (10) | Táto koncepcia koordinovanej reakcie na kybernetické incidenty a krízy veľkého rozsahu na úrovni Únie, ktorá tvorí prílohu k tomuto odporúčaniu, je výsledkom uvedených konzultácií a dopĺňa oznámenie s názvom Posilnenie odolnosti kybernetického systému a podpora konkurencieschopného a inovačného odvetvia kybernetickej bezpečnosti v Európe. |
| --- | --- |

(10)

Táto koncepcia koordinovanej reakcie na kybernetické incidenty a krízy veľkého rozsahu na úrovni Únie, ktorá tvorí prílohu k tomuto odporúčaniu, je výsledkom uvedených konzultácií a dopĺňa oznámenie s názvom Posilnenie odolnosti kybernetického systému a podpora konkurencieschopného a inovačného odvetvia kybernetickej bezpečnosti v Európe.

| (11) | Opisujú a stanovujú sa v nej ciele a spôsoby spolupráce medzi členskými štátmi a inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami EÚ (ďalej len „inštitúcie EÚ“) pri reagovaní na kybernetické incidenty a krízy veľkého rozsahu a to, ako možno pri existujúcich mechanizmoch krízového riadenia v plnej miere využívať existujúce subjekty kybernetickej bezpečnosti na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

(11)

Opisujú a stanovujú sa v nej ciele a spôsoby spolupráce medzi členskými štátmi a inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami EÚ (ďalej len „inštitúcie EÚ“) pri reagovaní na kybernetické incidenty a krízy veľkého rozsahu a to, ako možno pri existujúcich mechanizmoch krízového riadenia v plnej miere využívať existujúce subjekty kybernetickej bezpečnosti na úrovni EÚ.

| (12) | Pri reakcii na kybernetickú krízu v zmysle odôvodnenia 2 sa na koordináciu reakcie na politickej úrovni Únie v Rade budú využívať integrované dojednania EÚ o politickej reakcii na krízu (IPCR) (5) a Komisia bude uplatňovať ARGUS (6) – medziodvetvový krízový koordinačný proces na vysokej úrovni. Ak má kríza výrazný externý rozmer alebo sa týka spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP), aktivuje sa krízový reakčný mechanizmus (6) Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ). |
| --- | --- |

(12)

Pri reakcii na kybernetickú krízu v zmysle odôvodnenia 2 sa na koordináciu reakcie na politickej úrovni Únie v Rade budú využívať integrované dojednania EÚ o politickej reakcii na krízu (IPCR) (5) a Komisia bude uplatňovať ARGUS (6) – medziodvetvový krízový koordinačný proces na vysokej úrovni. Ak má kríza výrazný externý rozmer alebo sa týka spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP), aktivuje sa krízový reakčný mechanizmus (6) Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ).

| (13) | Spoluprácu v prípade kybernetických incidentov alebo krízy zabezpečujú v určitých oblastiach odvetvové mechanizmy krízového riadenia na úrovni EÚ. Pokiaľ ide napríklad o európsky globálny navigačný satelitný systém (GNSS), v rozhodnutí Rady 2014/496/SZBP (7), sú už vymedzené príslušné úlohy Rady, vysokého predstaviteľa, Komisie, Agentúry pre európsky GNSS a členských štátov v rámci reťazca prevádzkových povinností zriadeného s cieľom reagovať na ohrozenie Únie, členských štátov alebo GNSS, a to aj v prípade kybernetických útokov. Toto odporúčanie by sa preto nemalo dotýkať takýchto mechanizmov. |
| --- | --- |

(13)

Spoluprácu v prípade kybernetických incidentov alebo krízy zabezpečujú v určitých oblastiach odvetvové mechanizmy krízového riadenia na úrovni EÚ. Pokiaľ ide napríklad o európsky globálny navigačný satelitný systém (GNSS), v rozhodnutí Rady 2014/496/SZBP (7), sú už vymedzené príslušné úlohy Rady, vysokého predstaviteľa, Komisie, Agentúry pre európsky GNSS a členských štátov v rámci reťazca prevádzkových povinností zriadeného s cieľom reagovať na ohrozenie Únie, členských štátov alebo GNSS, a to aj v prípade kybernetických útokov. Toto odporúčanie by sa preto nemalo dotýkať takýchto mechanizmov.

| (14) | Členské štáty samotné nesú primárnu zodpovednosť za reakciu na kybernetické incidenty alebo krízy veľkého rozsahu, ktoré ich zasiahnu. Komisia, vysoký predstaviteľ a ďalšie inštitúcie alebo útvary EÚ však zohrávajú dôležitú úlohu, ktorá vychádza z práva Únie alebo z toho, že kybernetické incidenty a krízy môžu mať dosah na všetky odvetvia hospodárskej činnosti na jednotnom trhu, bezpečnosť a medzinárodné vzťahy Únie, ako aj na samotné inštitúcie. |
| --- | --- |

(14)

Členské štáty samotné nesú primárnu zodpovednosť za reakciu na kybernetické incidenty alebo krízy veľkého rozsahu, ktoré ich zasiahnu. Komisia, vysoký predstaviteľ a ďalšie inštitúcie alebo útvary EÚ však zohrávajú dôležitú úlohu, ktorá vychádza z práva Únie alebo z toho, že kybernetické incidenty a krízy môžu mať dosah na všetky odvetvia hospodárskej činnosti na jednotnom trhu, bezpečnosť a medzinárodné vzťahy Únie, ako aj na samotné inštitúcie.

| (15) | Ku kľúčovým aktérom zapojeným do reakcie na kybernetické krízy patria na úrovni Únie novozriadené štruktúry a mechanizmy podľa smernice NIS, konkrétne sieť jednotiek pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov (CSIRT), ako aj príslušné agentúry a orgány, najmä Agentúra Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA), Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite v rámci Europolu (Europol/EC3), Centrum EÚ pre analýzu spravodajských informácií (INTCEN), Spravodajský útvar Vojenského štábu Európskej únie (EUMS INT) a situačné stredisko (SITROOM), ktoré spolupracujú ako SIAC (jednotná kapacita na analýzu spravodajských informácií EÚ), stredisko EÚ pre hybridné hrozby (v rámci INTCEN), tím reakcie na núdzové počítačové situácie v inštitúciách EÚ (CERT-EU) a Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie v Európskej komisii. |
| --- | --- |

(15)

Ku kľúčovým aktérom zapojeným do reakcie na kybernetické krízy patria na úrovni Únie novozriadené štruktúry a mechanizmy podľa smernice NIS, konkrétne sieť jednotiek pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov (CSIRT), ako aj príslušné agentúry a orgány, najmä Agentúra Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA), Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite v rámci Europolu (Europol/EC3), Centrum EÚ pre analýzu spravodajských informácií (INTCEN), Spravodajský útvar Vojenského štábu Európskej únie (EUMS INT) a situačné stredisko (SITROOM), ktoré spolupracujú ako SIAC (jednotná kapacita na analýzu spravodajských informácií EÚ), stredisko EÚ pre hybridné hrozby (v rámci INTCEN), tím reakcie na núdzové počítačové situácie v inštitúciách EÚ (CERT-EU) a Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie v Európskej komisii.

| (16) | Spoluprácu medzi členskými štátmi pri reagovaní na kybernetické incidenty na technickej úrovni zabezpečuje sieť jednotiek CSIRT zriadená v smernici NIS. Agentúra ENISA pre túto sieť zabezpečuje sekretariát a aktívne podporuje spoluprácu medzi jednotkami CSIRT. Jednotky CSIRT z jednotlivých štátov a CERT-EU spolupracujú a vymieňajú si informácie na dobrovoľnom základe a v prípade potreby aj v reakcii na kybernetické incidenty, ktoré majú vplyv na jeden alebo viac členských štátov. Na žiadosť zástupcu jednotky CSIRT ktoréhokoľvek členského štátu môžu prerokovať a pokiaľ možno určiť koordinovanú reakciu na incident, ktorý bol zistený v jurisdikcii daného členského štátu. Príslušné postupy sa stanovia v štandardných operačných postupoch (SOP) (8) siete jednotiek CSIRT. |
| --- | --- |

(16)

Spoluprácu medzi členskými štátmi pri reagovaní na kybernetické incidenty na technickej úrovni zabezpečuje sieť jednotiek CSIRT zriadená v smernici NIS. Agentúra ENISA pre túto sieť zabezpečuje sekretariát a aktívne podporuje spoluprácu medzi jednotkami CSIRT. Jednotky CSIRT z jednotlivých štátov a CERT-EU spolupracujú a vymieňajú si informácie na dobrovoľnom základe a v prípade potreby aj v reakcii na kybernetické incidenty, ktoré majú vplyv na jeden alebo viac členských štátov. Na žiadosť zástupcu jednotky CSIRT ktoréhokoľvek členského štátu môžu prerokovať a pokiaľ možno určiť koordinovanú reakciu na incident, ktorý bol zistený v jurisdikcii daného členského štátu. Príslušné postupy sa stanovia v štandardných operačných postupoch (SOP) (8) siete jednotiek CSIRT.

| (17) | Sieť jednotiek CSIRT má takisto za úlohu prediskutovať, preskúmať a určiť ďalšie formy operačnej spolupráce, a to aj v súvislosti s kategóriami rizík a incidentov, včasnými varovaniami, so vzájomnou pomocou, zásadami a spôsobmi koordinácie, keď členské štáty reagujú na cezhraničné riziká a incidenty. |
| --- | --- |

(17)

Sieť jednotiek CSIRT má takisto za úlohu prediskutovať, preskúmať a určiť ďalšie formy operačnej spolupráce, a to aj v súvislosti s kategóriami rizík a incidentov, včasnými varovaniami, so vzájomnou pomocou, zásadami a spôsobmi koordinácie, keď členské štáty reagujú na cezhraničné riziká a incidenty.

| (18) | Skupina pre spoluprácu zriadená článkom 11 smernice NIS má za úlohu poskytovať strategické usmernenia pre činnosti siete jednotiek CSIRT a diskutovať o spôsobilostiach a pripravenosti členských štátov a na dobrovoľnom základe hodnotiť národné stratégie v oblasti bezpečnosti sietí a informačných systémov a účinnosť jednotiek CSIRT, ako aj identifikovať najlepšie postupy. |
| --- | --- |

(18)

Skupina pre spoluprácu zriadená článkom 11 smernice NIS má za úlohu poskytovať strategické usmernenia pre činnosti siete jednotiek CSIRT a diskutovať o spôsobilostiach a pripravenosti členských štátov a na dobrovoľnom základe hodnotiť národné stratégie v oblasti bezpečnosti sietí a informačných systémov a účinnosť jednotiek CSIRT, ako aj identifikovať najlepšie postupy.

| (19) | Osobitnou oblasťou činnosti v rámci skupiny pre spoluprácu je vypracovanie usmernení pre oznamovanie incidentov podľa článku 14 ods. 7 smernice NIS, a to pokiaľ ide o okolnosti, za ktorých sú prevádzkovatelia základných služieb povinní oznamovať incidenty podľa článku 14 ods. 3, a formát a postupy podávania takýchto oznámení (9). |
| --- | --- |

(19)

Osobitnou oblasťou činnosti v rámci skupiny pre spoluprácu je vypracovanie usmernení pre oznamovanie incidentov podľa článku 14 ods. 7 smernice NIS, a to pokiaľ ide o okolnosti, za ktorých sú prevádzkovatelia základných služieb povinní oznamovať incidenty podľa článku 14 ods. 3, a formát a postupy podávania takýchto oznámení (9).

| (20) | Uvedomenie si a pochopenie situácie v reálnom čase, stavu rizika a hrozieb získané prostredníctvom správ, hodnotení, výskumu, vyšetrovania, ako aj analýzy sú rozhodujúce na to, aby bolo možné prijímať informované rozhodnutia. Toto „situačné povedomie“ zo strany všetkých príslušných zainteresovaných strán je nevyhnutné na účinnú a koordinovanú reakciu. Situačné povedomie zahŕňa aspekty príčin, ale aj dosahu a pôvodu daného incidentu. Je zrejmé, že závisí od výmeny a spoločného používania informácií medzi príslušnými subjektmi vo vhodnom formáte a primerane bezpečným spôsobom pri uplatňovaní spoločnej taxonómie pri opise incidentu. |
| --- | --- |

(20)

Uvedomenie si a pochopenie situácie v reálnom čase, stavu rizika a hrozieb získané prostredníctvom správ, hodnotení, výskumu, vyšetrovania, ako aj analýzy sú rozhodujúce na to, aby bolo možné prijímať informované rozhodnutia. Toto „situačné povedomie“ zo strany všetkých príslušných zainteresovaných strán je nevyhnutné na účinnú a koordinovanú reakciu. Situačné povedomie zahŕňa aspekty príčin, ale aj dosahu a pôvodu daného incidentu. Je zrejmé, že závisí od výmeny a spoločného používania informácií medzi príslušnými subjektmi vo vhodnom formáte a primerane bezpečným spôsobom pri uplatňovaní spoločnej taxonómie pri opise incidentu.

| (21) | Reakcia na kybernetické incidenty môže mať mnoho podôb od identifikácie technických opatrení, ktoré môžu zahŕňať dva alebo viacero subjektov spoločne vyšetrujúcich technické príčiny incidentu (napr. analýza škodlivého softvéru), cez určenie, ako môžu organizácie posúdiť, či sa ich incident dotkol (napr. ukazovatele narušenia) až po operačné rozhodnutia o uplatnení takýchto opatrení a na politickej úrovni rozhodnutia o použití iných nástrojov v závislosti od daného incidentu, ako napríklad rámca pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti (10) alebo operačného protokolu EÚ na boj proti hybridným hrozbám (11). |
| --- | --- |

(21)

Reakcia na kybernetické incidenty môže mať mnoho podôb od identifikácie technických opatrení, ktoré môžu zahŕňať dva alebo viacero subjektov spoločne vyšetrujúcich technické príčiny incidentu (napr. analýza škodlivého softvéru), cez určenie, ako môžu organizácie posúdiť, či sa ich incident dotkol (napr. ukazovatele narušenia) až po operačné rozhodnutia o uplatnení takýchto opatrení a na politickej úrovni rozhodnutia o použití iných nástrojov v závislosti od daného incidentu, ako napríklad rámca pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti (10) alebo operačného protokolu EÚ na boj proti hybridným hrozbám (11).

| (22) | Pre prosperujúci digitálny jednotný trh v Európe je rozhodujúca dôvera občanov a podnikov v digitálne služby. Krízová komunikácia preto zohráva mimoriadne dôležitú úlohu pri zmierňovaní negatívnych následkov kybernetických incidentov a kríz. Možno ju použiť aj v súvislosti s rámcom pre spoločnú diplomatickú reakciu ako prostriedok na ovplyvnenie správania (potenciálnych) útočníkov zasahujúcich z územia tretích krajín. Aby bola politická reakcia účinná, je nevyhnutné zosúladiť verejnú komunikáciu na zmiernenie negatívneho vplyvu kybernetických incidentov a kríz s verejnou komunikáciou na ovplyvnenie útočníka. |
| --- | --- |

(22)

Pre prosperujúci digitálny jednotný trh v Európe je rozhodujúca dôvera občanov a podnikov v digitálne služby. Krízová komunikácia preto zohráva mimoriadne dôležitú úlohu pri zmierňovaní negatívnych následkov kybernetických incidentov a kríz. Možno ju použiť aj v súvislosti s rámcom pre spoločnú diplomatickú reakciu ako prostriedok na ovplyvnenie správania (potenciálnych) útočníkov zasahujúcich z územia tretích krajín. Aby bola politická reakcia účinná, je nevyhnutné zosúladiť verejnú komunikáciu na zmiernenie negatívneho vplyvu kybernetických incidentov a kríz s verejnou komunikáciou na ovplyvnenie útočníka.

| (23) | Poskytovanie informácií verejnosti o tom, ako možno zmierniť účinky incidentu na úrovni užívateľov a organizácií (napríklad inštalovaním záplaty alebo prijatím doplnkových opatrení na zabránenie ohrozeniu atď.), by mohlo byť účinným opatrením na zmiernenie kybernetických incidentov alebo kríz veľkého rozsahu. |
| --- | --- |

(23)

Poskytovanie informácií verejnosti o tom, ako možno zmierniť účinky incidentu na úrovni užívateľov a organizácií (napríklad inštalovaním záplaty alebo prijatím doplnkových opatrení na zabránenie ohrozeniu atď.), by mohlo byť účinným opatrením na zmiernenie kybernetických incidentov alebo kríz veľkého rozsahu.

| (24) | Prostredníctvom kybernetickej bezpečnosti infraštruktúr digitálnych služieb v rámci Nástroja na prepájanie Európy (NPE) Komisia vyvíja mechanizmus spolupráce vo forme platformy základných služieb (MeliCERTes) medzi jednotkami CSIRT zúčastnených členských štátov s cieľom zlepšiť ich úroveň pripravenosti, spoluprácu a reakciu na vznikajúce kybernetické hrozby a incidenty. Organizovaním súťažných výziev na predloženie návrhov na udelenie grantov v rámci NPE sa Komisia spolupodieľa na financovaní jednotiek CSIRT v členských štátoch s cieľom zlepšiť ich operačné kapacity na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

(24)

Prostredníctvom kybernetickej bezpečnosti infraštruktúr digitálnych služieb v rámci Nástroja na prepájanie Európy (NPE) Komisia vyvíja mechanizmus spolupráce vo forme platformy základných služieb (MeliCERTes) medzi jednotkami CSIRT zúčastnených členských štátov s cieľom zlepšiť ich úroveň pripravenosti, spoluprácu a reakciu na vznikajúce kybernetické hrozby a incidenty. Organizovaním súťažných výziev na predloženie návrhov na udelenie grantov v rámci NPE sa Komisia spolupodieľa na financovaní jednotiek CSIRT v členských štátoch s cieľom zlepšiť ich operačné kapacity na vnútroštátnej úrovni.

| (25) | Cvičenia kybernetickej bezpečnosti na úrovni EÚ sú nevyhnutné na stimuláciu a zlepšenie spolupráce medzi členskými štátmi a súkromným sektorom. V tejto súvislosti agentúra ENISA od roku 2010 organizuje pravidelné celoeurópske cvičenia kybernetických incidentov („CyberEurope“). |
| --- | --- |

(25)

Cvičenia kybernetickej bezpečnosti na úrovni EÚ sú nevyhnutné na stimuláciu a zlepšenie spolupráce medzi členskými štátmi a súkromným sektorom. V tejto súvislosti agentúra ENISA od roku 2010 organizuje pravidelné celoeurópske cvičenia kybernetických incidentov („CyberEurope“).

| (26) | V záveroch Rady (12) o vykonávaní spoločného vyhlásenia predsedu Európskej rady, predsedu Európskej komisie a generálneho tajomníka Organizácie Severoatlantickej zmluvy sa vyzýva na posilnenie spolupráce v oblasti kybernetických cvičení prostredníctvom obojstrannej účasti personálu na príslušných cvičeniach, okrem iného v rámci programov Cyber Coalition a Cyber Europe. |
| --- | --- |

(26)

V záveroch Rady (12) o vykonávaní spoločného vyhlásenia predsedu Európskej rady, predsedu Európskej komisie a generálneho tajomníka Organizácie Severoatlantickej zmluvy sa vyzýva na posilnenie spolupráce v oblasti kybernetických cvičení prostredníctvom obojstrannej účasti personálu na príslušných cvičeniach, okrem iného v rámci programov Cyber Coalition a Cyber Europe.

| (27) | Neustále sa vyvíjajúca situácia v oblasti hrozieb a nedávne kybernetické incidenty naznačujú zvýšené riziko, ktorému Únia čelí, členské štáty by preto mali konať v súlade s týmto odporúčaním bez ďalšieho odkladu a v každom prípade najneskôr do konca roka 2018, |
| --- | --- |

(27)

Neustále sa vyvíjajúca situácia v oblasti hrozieb a nedávne kybernetické incidenty naznačujú zvýšené riziko, ktorému Únia čelí, členské štáty by preto mali konať v súlade s týmto odporúčaním bez ďalšieho odkladu a v každom prípade najneskôr do konca roka 2018,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

| 1. | Členské štáty a inštitúcie EÚ by mali vytvoriť rámec EÚ pre reakciu na kybernetické krízy, zahŕňajúci ciele a spôsoby spolupráce podľa koncepcie v súlade s jej hlavnými zásadami. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rámec EÚ pre reakciu na kybernetické krízy by mal predovšetkým identifikovať príslušných aktérov, inštitúcie EÚ a orgány členských štátov, a to na všetkých potrebných úrovniach (technickej, operačnej, strategickej/politickej), a ak je to nevyhnutné, vypracovať štandardné operačné postupy určujúce spôsob ich spolupráce v rámci mechanizmov krízového riadenia EÚ. Dôraz by sa mal klásť na umožnenie výmeny informácií bez zbytočného odkladu a koordináciu reakcií počas kybernetických incidentov a kríz veľkého rozsahu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Na tento účel by mali príslušné orgány členských štátov spolupracovať na spresnení protokolov na výmenu informácií a spoluprácu. Skupina pre spoluprácu by si mala vymieňať skúsenosti o týchto otázkach s príslušnými inštitúciami EÚ. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby ich národné mechanizmy krízového riadenia dostatočne zohľadňovali reakciu na kybernetické incidenty, a mali by zabezpečiť nevyhnutné postupy pre spoluprácu na úrovni EÚ v kontexte rámca EÚ. |
| --- | --- |

4.

| 5. | V súvislosti s existujúcimi mechanizmami EÚ v oblasti krízového riadenia a v súlade s koncepciou by členské štáty mali spolu s útvarmi Komisie a ESVČ vypracovať praktické vykonávacie usmernenia, pokiaľ ide o začlenenie svojich vnútroštátnych subjektov a postupov krízového riadenia a kybernetickej bezpečnosti do existujúcich mechanizmov krízového riadenia EÚ, ktorými sú najmä IPCR a krízový reakčný mechanizmus ESVČ. Členské štáty by mali predovšetkým zabezpečiť, aby boli zavedené vhodné štruktúry, ktoré umožnia efektívny tok informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi krízového riadenia a ich zástupcami na úrovni EÚ v rámci krízových mechanizmov. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Členské štáty by mali v plnej miere využívať možnosti, ktoré ponúka program kybernetickej bezpečnosti infraštruktúr digitálnych služieb (DSI) v rámci Nástroja na prepájanie Európy (NPE), a mali by spolupracovať s Komisiou s cieľom zabezpečiť, aby mechanizmus spolupráce na platforme základných služieb, ktorý sa v súčasnosti buduje, poskytoval potrebné funkcie a spĺňal ich požiadavky na spoluprácu aj počas kybernetických kríz. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Členské štáty v spolupráci s agentúrou ENISA a vychádzajúc z predchádzajúcej práce v tejto oblasti by mali spolupracovať pri vývoji a prijímaní spoločnej taxonómie a vzorových situačných správ, ktoré slúžia na opis technických príčin a účinkov kybernetických incidentov, aby tak prispeli k ďalšiemu posilneniu svojej technickej a operačnej spolupráce počas kríz. V tejto súvislosti by členské štáty mali zohľadniť prebiehajúce činnosti v rámci skupiny pre spoluprácu, pokiaľ ide o usmernenia pre oznamovanie incidentov, a to najmä aspekty týkajúce sa formátu národných oznámení. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Postupy uvedené v rámci by sa mali testovať a v prípade potreby revidovať v nadväznosti na skúsenosti z účasti členských štátov na cvičeniach na vnútroštátnej, regionálnej a únijnej úrovni, ako aj na cvičeniach kybernetickej diplomacie a kybernetických cvičeniach NATO. Predovšetkým by mali byť testované v kontexte cvičení CyberEurope organizovaných agentúrou ENISA. Cvičenie CyberEurope v roku 2018 predstavuje prvú takúto možnosť. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Členské štáty a inštitúcie EÚ by mali pravidelne trénovať svoje reakcie na kybernetické incidenty a krízy veľkého rozsahu na vnútroštátnej a európskej úrovni, v prípade potreby aj politické reakcie a ak je to vhodné, so zapojením subjektov súkromného sektora. |
| --- | --- |

9.

V Bruseli 13. septembra 2017

Za Komisiu

Mariya GABRIEL

členka Komisie

---

(1)  Závery Rady o ochrane kritických informačných infraštruktúr – Dosiahnuté ciele a ďalšie kroky na ceste ku globálnej kybernetickej bezpečnosti; dokument 10299/11, Brusel, 27. mája 2011.

1

(2)  COM(2016) 410 final z 5. júla 2016.

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1).

3

(4)  Dokument 14540/16, 15. novembra 2016.

4

(5)  Ďalšie informácie možno nájsť v oddiele 3.1 Dodatku o krízovom riadení, mechanizmoch spolupráce a aktéroch na úrovni EÚ.

5

(6)  Tamtiež.

6

(7)  Rozhodnutie Rady 2014/496/SZBP z 22. júla 2014 o aspektoch rozmiestňovania, prevádzky a používania Európskeho globálneho navigačného satelitného systému, ktoré majú vplyv na bezpečnosť Európskej únie, a o zrušení jednotnej akcie 2004/552/SZBP (Ú. v. EÚ L 219, 25.7.2014, s. 53).

7

(8)  V procese prípravy, prijatie sa očakáva do konca roka 2017.

8

(9)  Tieto usmernenia majú byť dokončené do konca roka 2017.

9

(10)  Závery Rady o rámci pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti („súbor kybernetických nástrojov“), dokument 9916/17.

10

(11)  Spoločný pracovný dokument útvarov Komisie Operačný protokol EÚ na boj proti hybridným hrozbám „operačný protokol EÚ“, SWD(2016) 227 final, 5. júla 2016.

11

(12)  Dokument ST 15283/16, 6. decembra 2016.

12

---

PRÍLOHA

Koncepcia koordinovanej reakcie na cezhraničné kybernetické incidenty a krízy veľkého rozsahu

ÚVOD

Táto koncepcia platí pre kybernetické incidenty, ktoré spôsobia príliš rozsiahle narušenie na to, aby ich dotknutý členský štát dokázal zvládnuť sám, alebo ktoré sa týkajú dvoch či viacerých členských štátov alebo inštitúcií EÚ s takým rôznorodým a výrazným dosahom technického alebo politického významu, že si vyžadujú promptnú koordináciu politiky a reakciu na politickej úrovni EÚ.

Takéto rozsiahle kybernetické incidenty sa považujú za kybernetickú „krízu“.

V prípade celoúnijnej krízy zahŕňajúcej kybernetické aspekty koordinuje reakciu na politickej úrovni EÚ Rada pomocou integrovaných dojednaní EÚ o politickej reakcii na krízu (IPCR).

Koordinácia v rámci Komisie prebieha v súlade so systémom rýchleho varovania ARGUS.

Ak má kríza výrazný externý rozmer alebo sa týka spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP), aktivuje sa krízový reakčný mechanizmus Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ).

Táto koncepcia opisuje, ako by mali tieto etablované mechanizmy krízového riadenia plne využiť existujúce subjekty kybernetickej bezpečnosti na úrovni EÚ, ako aj mechanizmy spolupráce medzi členskými štátmi.

Zohľadňuje pritom súbor riadiacich zásad (proporcionalita, subsidiarita, komplementárnosť a dôvernosť informácií), predstavuje hlavné ciele spolupráce (účinná reakcia, spoločné situačné povedomie, komunikácia s verejnosťou) na troch úrovniach (strategická/politická, operačná a technická), dotknuté mechanizmy a aktérov, ako aj činnosti potrebné na dosiahnutie uvedených hlavných cieľov.

Koncepcia nepokrýva celý cyklus krízového riadenia (prevencia/zmierňovanie, pripravenosť, reakcia, obnova); zameriava sa iba na reakciu. Zameriava sa však aj na určité ďalšie činnosti – najmä v spojení so spoločným situačným povedomím.

Zároveň treba poznamenať, že kybernetické incidenty môžu byť začiatkom alebo súčasťou širšej krízy, ktorá má vplyv aj na ďalšie odvetvia. Keďže sa predpokladá, že väčšina kybernetických kríz má dosah v reálnom svete, primeraná reakcia musí zahŕňať tak kybernetické, ako aj nekybernetické zmierňovacie činnosti. Činnosti v rámci reakcie na kybernetickú krízu treba koordinovať s ďalšími mechanizmami krízového riadenia na úrovni EÚ, členských štátov alebo odvetví.

Napokon treba poznamenať, že táto koncepcia nenahrádza ani ňou nie sú dotknuté existujúce mechanizmy, dojednania alebo nástroje špecifické pre určité odvetvia alebo politiky, ako napríklad pre európsky program Globálneho navigačného satelitného systému (GNSS) (1).

Riadiace zásady

Pri práci na dosahovaní cieľov, identifikácii potrebných činností a prideľovaní úloh a zodpovedností príslušným aktérom alebo mechanizmom sa uplatnili tieto riadiace zásady, ktoré treba rešpektovať aj pri príprave budúcich vykonávacích usmernení.

Proporcionalita: Veľká väčšina kybernetických incidentov zasahujúcich členské štáty ani zďaleka nedosahuje úroveň, ktorá by sa dala považovať za vnútroštátnu, a o to menej európsku „krízu“. Základom spolupráce medzi členskými štátmi v reakcii na takéto incidenty je sieť jednotiek pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov (CSIRT) zriadená smernicou NIS (2). Vnútroštátne jednotky CSIRT dobrovoľne spolupracujú a vymieňajú si informácie na každodennom základe, podľa potreby aj v reakcii na kybernetické incidenty zasahujúce jeden alebo viacero členských štátov, v súlade so štandardnými operačnými postupmi (SOP) siete CSIRT. Koncepcia by preto mala tieto SOP v plnej miere využiť a mali by sa v nej premietnuť všetky prípadné ďalšie úlohy špecifické pre kybernetické krízy.

Subsidiarita: Zásada subsidiarity je kľúčová. Členské štáty samotné nesú primárnu zodpovednosť za reakciu na rozsiahle kybernetické incidenty alebo krízy, ktoré ich zasiahnu. Významnú rolu však zohráva aj Komisia, Európska služba pre vonkajšiu činnosť a ostatné inštitúcie, orgány, úrady a agentúry EÚ. Táto rola je jasne vymedzená v dojednaniach IPCR, no vyplýva aj z práva Únie či jednoducho zo skutočnosti, že kybernetické incidenty a krízy môžu mať dosah na všetky odvetvia hospodárskej činnosti na jednotnom trhu, bezpečnosť a medzinárodné vzťahy Únie, ako aj na samotné inštitúcie.

Komplementárnosť: Koncepcia plne zohľadňuje existujúce mechanizmy krízového riadenia na úrovni EÚ, konkrétne integrované dojednania EÚ o politickej reakcii na krízu (IPCR), ARGUS, krízový reakčný mechanizmus ESVČ, a začleňuje do nich nové štruktúry a mechanizmy podľa smernice NIS, a to sieť CSIRT, ako aj príslušné agentúry a orgány – konkrétne Agentúru Európskej únie pre sieťovú bezpečnosť a informačnú bezpečnosť (ENISA), Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite (Europol/EC3), Centrum EÚ pre analýzu spravodajských informácií (INTCEN), Spravodajský útvar Vojenského štábu EÚ (EUMS INT) a situačné stredisko (SITROOM) v rámci centra INTCEN, ktoré spolupracujú v rámci jednotnej kapacity na analýzu spravodajských informácií; stredisko EÚ pre hybridné hrozby (zriadené v rámci centra INTCEN) a tím reakcie na núdzové počítačové situácie v európskych inštitúciách, orgánoch a agentúrach (CERT-EU). Koncepcia by pritom mala zároveň zabezpečiť, aby sa tieto subjekty vo vzájomnej interakcii a spolupráci v maximálnej možnej miere dopĺňali a aby sa ich činnosti čo najmenej prekrývali.

Dôvernosť informácií: Všetka výmena informácií v kontexte koncepcie musí rešpektovať platné pravidlá bezpečnosti (3), ochrany osobných údajov a semaforového protokolu (4). Pri výmene utajovaných skutočností bez ohľadu na použitý systém klasifikácie sa použijú dostupné akreditované nástroje (5). Pri spracovaní osobných údajov treba dodržiavať platné pravidlá EÚ, najmä všeobecné nariadenie o ochrane údajov (6), smernicu o súkromí a elektronických komunikáciách (7), ako aj nariadenie (8)
  „o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami EÚ a o voľnom pohybe takýchto údajov“.

Hlavné ciele

Spolupráca podľa tejto koncepcie prebieha na troch už spomínaných úrovniach – politickej, operačnej a technickej. Na každej z nich môže spolupráca zahŕňať výmenu informácií, ako aj spoločné kroky, a má nasledujúce základné ciele.

| — | Umožniť účinnú reakciu: reakcia môže mať mnoho podôb od identifikácie technických opatrení, ktoré môžu zahŕňať dva alebo viacero subjektov spoločne vyšetrujúcich technické príčiny incidentu (napr. analýza škodlivého softvéru), cez určenie, ako môžu organizácie posúdiť, či sa ich incident dotkol (napr. ukazovatele narušenia) až po operačné rozhodnutia o uplatnení takýchto technických opatrení a na politickej úrovni rozhodnutia o aktivácii iných nástrojov v závislosti od daného incidentu, ako napríklad diplomatická reakcia EÚ na škodlivé kybernetické činnosti („súbor kybernetických nástrojov“) alebo operačný protokol EÚ na boj proti hybridným hrozbám. |
| --- | --- |

—

Umožniť účinnú reakciu: reakcia môže mať mnoho podôb od identifikácie technických opatrení, ktoré môžu zahŕňať dva alebo viacero subjektov spoločne vyšetrujúcich technické príčiny incidentu (napr. analýza škodlivého softvéru), cez určenie, ako môžu organizácie posúdiť, či sa ich incident dotkol (napr. ukazovatele narušenia) až po operačné rozhodnutia o uplatnení takýchto technických opatrení a na politickej úrovni rozhodnutia o aktivácii iných nástrojov v závislosti od daného incidentu, ako napríklad diplomatická reakcia EÚ na škodlivé kybernetické činnosti („súbor kybernetických nástrojov“) alebo operačný protokol EÚ na boj proti hybridným hrozbám.

| — | Šíriť spoločné situačné povedomie: koordinovaná reakcia si vyžaduje, aby všetky relevantné subjekty na všetkých troch úrovniach (technickej, operačnej i politickej) dostatočne chápali udalosti, ktoré sa odohrávajú. Situačné povedomie môže zahŕňať technologické prvky príčin, ale aj dosahu a pôvodu daného incidentu. Keďže kybernetické incidenty môžu mať vplyv na mnoho rôznych odvetví (finančníctvo, energetika, doprava, zdravotníctvo atď.), je kľúčové, aby sa primerané informácie vo vhodnej forme dostali ku všetkým relevantným subjektom načas. |
| --- | --- |

—

Šíriť spoločné situačné povedomie: koordinovaná reakcia si vyžaduje, aby všetky relevantné subjekty na všetkých troch úrovniach (technickej, operačnej i politickej) dostatočne chápali udalosti, ktoré sa odohrávajú. Situačné povedomie môže zahŕňať technologické prvky príčin, ale aj dosahu a pôvodu daného incidentu. Keďže kybernetické incidenty môžu mať vplyv na mnoho rôznych odvetví (finančníctvo, energetika, doprava, zdravotníctvo atď.), je kľúčové, aby sa primerané informácie vo vhodnej forme dostali ku všetkým relevantným subjektom načas.

| — | Dohodnúť sa na kľúčových informáciách pre verejnosť (9): krízová komunikácia zohráva zásadnú rolu pri zmierňovaní škodlivých účinkov kybernetických incidentov a kríz, no dá sa použiť aj na ovplyvnenie správania (potenciálnych) útočníkov. Vhodné posolstvá môžu zároveň jasne poukázať na pravdepodobné dôsledky diplomatickej reakcie na ovplyvnenie správania útočníkov. Aby bola politická reakcia účinná, je nevyhnutné zosúladiť verejnú komunikáciu na zmiernenie negatívneho vplyvu kybernetických incidentov a kríz s verejnou komunikáciou na ovplyvnenie útočníka. Z hľadiska kybernetickej bezpečnosti je osobitne dôležité šírenie presných a užitočných informácií o tom, ako môže verejnosť zmierniť účinky incidentu (napríklad inštalácia tzv. záplat – patchov, doplnkové spôsoby, ako sa vyhnúť hrozbe, atď.). |
| --- | --- |

—

Dohodnúť sa na kľúčových informáciách pre verejnosť (9): krízová komunikácia zohráva zásadnú rolu pri zmierňovaní škodlivých účinkov kybernetických incidentov a kríz, no dá sa použiť aj na ovplyvnenie správania (potenciálnych) útočníkov. Vhodné posolstvá môžu zároveň jasne poukázať na pravdepodobné dôsledky diplomatickej reakcie na ovplyvnenie správania útočníkov. Aby bola politická reakcia účinná, je nevyhnutné zosúladiť verejnú komunikáciu na zmiernenie negatívneho vplyvu kybernetických incidentov a kríz s verejnou komunikáciou na ovplyvnenie útočníka. Z hľadiska kybernetickej bezpečnosti je osobitne dôležité šírenie presných a užitočných informácií o tom, ako môže verejnosť zmierniť účinky incidentu (napríklad inštalácia tzv. záplat – patchov, doplnkové spôsoby, ako sa vyhnúť hrozbe, atď.).

SPOLUPRÁCA MEDZI ČLENSKÝMI ŠTÁTMI A MEDZI ČLENSKÝMI ŠTÁTMI A AKTÉRMI EÚ NA TECHNICKEJ, OPERAČNEJ A STRATEGICKEJ/POLITICKEJ ÚROVNI

Účinná reakcia na rozsiahle kybernetické incidenty alebo krízy na úrovni EÚ závisí od účinnej technickej, operačnej a strategickej/politickej spolupráce.

Na každej z týchto úrovní by mali zapojení aktéri vykonať konkrétne činnosti smerujúce k dosiahnutiu troch hlavných cieľov:

| — | koordinovanej reakcie, |
| --- | --- |

—

koordinovanej reakcie,

| — | spoločného situačného povedomia, |
| --- | --- |

—

spoločného situačného povedomia,

| — | komunikácie s verejnosťou. |
| --- | --- |

—

komunikácie s verejnosťou.

Počas trvania incidentu alebo krízy podradené úrovne spolupráce varujú, informujú a podporujú nadradené úrovne a tie zas podradeným úrovniam poskytujú usmernenia (10) a podľa potreby prijímajú rozhodnutia.

Spolupráca na technickej úrovni

Rozsah činností:

| — | Riešenie incidentov (11) počas kybernetickej krízy |
| --- | --- |

—

Riešenie incidentov (11) počas kybernetickej krízy

| — | Monitorovanie incidentov a dohľad nad nimi vrátane nepretržitej analýzy hrozieb a rizík. |
| --- | --- |

—

Monitorovanie incidentov a dohľad nad nimi vrátane nepretržitej analýzy hrozieb a rizík.

Potenciálni aktéri:

Na technickej úrovni je ústredným mechanizmom spolupráce podľa tejto koncepcie sieť jednotiek CSIRT, ktorej predsedá predsedníctvo a funkciu sekretariátu zabezpečuje agentúra ENISA.

| — | Členské štáty:






  — | príslušné orgány a jednotné kontaktné miesta zriadené podľa smernice NIS |
| --- | --- | --- |

—

Členské štáty:

—

príslušné orgány a jednotné kontaktné miesta zriadené podľa smernice NIS

| — | jednotky CSIRT |
| --- | --- |

—

jednotky CSIRT

| — | Orgány/úrady/agentúry EÚ






  — | ENISA |
| --- | --- | --- |

—

Orgány/úrady/agentúry EÚ

—

ENISA

| — | Europol/EC3 |
| --- | --- |

—

Europol/EC3

| — | CERT-EU |
| --- | --- |

—

CERT-EU

| — | Európska komisia






  — | koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie – ERCC (nepretržitá operačná služba v rámci GR ECHO) a určený vedúci útvar (ktorý sa zvolí spomedzi GR CNECT a GR HOME v závislosti od konkrétnej povahy incidentu), generálny sekretariát (sekretariát systému ARGUS), GR pre ľudské zdroje (riaditeľstvo pre bezpečnosť), GR DIGIT (riaditeľstvo pre informatickú bezpečnosť – operačný odbor) |
| --- | --- | --- |

—

Európska komisia

—

koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie – ERCC (nepretržitá operačná služba v rámci GR ECHO) a určený vedúci útvar (ktorý sa zvolí spomedzi GR CNECT a GR HOME v závislosti od konkrétnej povahy incidentu), generálny sekretariát (sekretariát systému ARGUS), GR pre ľudské zdroje (riaditeľstvo pre bezpečnosť), GR DIGIT (riaditeľstvo pre informatickú bezpečnosť – operačný odbor)

| — | pri ostatných agentúrach EÚ (12) príslušné gestorské GR Komisie alebo ESVČ (prvá kontaktná úroveň) |
| --- | --- |

—

pri ostatných agentúrach EÚ (12) príslušné gestorské GR Komisie alebo ESVČ (prvá kontaktná úroveň)

| — | ESVČ






  — | SIAC (jednotná kapacita na analýzu spravodajských informácií: EU INTCEN a EUMS INT) |
| --- | --- | --- |

—

ESVČ

—

SIAC (jednotná kapacita na analýzu spravodajských informácií: EU INTCEN a EUMS INT)

| — | situačné stredisko EÚ a zvolený geografický alebo tematický útvar. |
| --- | --- |

—

situačné stredisko EÚ a zvolený geografický alebo tematický útvar.

| — | stredisko EÚ pre hybridné hrozby (v rámci EU INTCEN – kybernetická bezpečnosť v kontexte hybridných hrozieb) |
| --- | --- |

—

stredisko EÚ pre hybridné hrozby (v rámci EU INTCEN – kybernetická bezpečnosť v kontexte hybridných hrozieb)

Spoločné situačné povedomie:

| — | Vrámci bežnej technickej spolupráce na podporu situačného povedomia Únie by mala agentúra ENISA pravidelne pripravovať technickú situačnú správu EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktorá opisuje incidenty a hrozby a vychádza z verejne dostupných informácií, vlastných analýz a správ, ktoré jej (dobrovoľne) poskytli jednotky CSIRT členských štátov alebo jednotné kontaktné miesta podľa smernice NIS, Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite (EC3) v rámci Europolu a CERT-EU a v náležitých prípadoch centrum EÚ pre spravodajské informácie (INTECEN) v rámci Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ). Táto správa by sa mala sprístupniť zodpovedným útvarom Rady, Komisie, VP/PK a sieti CSIRT. |
| --- | --- |

—

Vrámci bežnej technickej spolupráce na podporu situačného povedomia Únie by mala agentúra ENISA pravidelne pripravovať technickú situačnú správu EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktorá opisuje incidenty a hrozby a vychádza z verejne dostupných informácií, vlastných analýz a správ, ktoré jej (dobrovoľne) poskytli jednotky CSIRT členských štátov alebo jednotné kontaktné miesta podľa smernice NIS, Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite (EC3) v rámci Europolu a CERT-EU a v náležitých prípadoch centrum EÚ pre spravodajské informácie (INTECEN) v rámci Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ). Táto správa by sa mala sprístupniť zodpovedným útvarom Rady, Komisie, VP/PK a sieti CSIRT.

| — | Pri závažných incidentoch predseda siete CSIRT vypracuje s pomocou agentúry ENISA situačnú správu EÚ o kybernetických incidentoch (13), ktorá sa predkladá predsedníctvu, Komisii a VP/PK prostredníctvom jednotky CSIRT rotujúceho predsedníctva. |
| --- | --- |

—

Pri závažných incidentoch predseda siete CSIRT vypracuje s pomocou agentúry ENISA situačnú správu EÚ o kybernetických incidentoch (13), ktorá sa predkladá predsedníctvu, Komisii a VP/PK prostredníctvom jednotky CSIRT rotujúceho predsedníctva.

| — | Všetky ostatné agentúry EÚ zodpovedajú svojmu príslušnému gestorskému GR, ktoré zas zodpovedá vedúcemu útvaru Komisie. |
| --- | --- |

—

Všetky ostatné agentúry EÚ zodpovedajú svojmu príslušnému gestorskému GR, ktoré zas zodpovedá vedúcemu útvaru Komisie.

| — | CERT-EU poskytuje technické správy sieti CSIRT, inštitúciám a agentúram EÚ (podľa potreby) a systému ARGUS (ak sa aktivuje). |
| --- | --- |

—

CERT-EU poskytuje technické správy sieti CSIRT, inštitúciám a agentúram EÚ (podľa potreby) a systému ARGUS (ak sa aktivuje).

| — | Europol/EC3 a CERT-EU (14) zabezpečujú expertnú forenznú analýzu technických artefaktov a iných technických informácií pre sieť CSIRT. |
| --- | --- |

—

Europol/EC3 a CERT-EU (14) zabezpečujú expertnú forenznú analýzu technických artefaktov a iných technických informácií pre sieť CSIRT.

| — | ESVČ SIAC: stredisko EÚ pre hybridné hrozby podáva v mene INTCEN správu príslušným odborom ESVČ. |
| --- | --- |

—

ESVČ SIAC: stredisko EÚ pre hybridné hrozby podáva v mene INTCEN správu príslušným odborom ESVČ.

Reakcia:

| — | Sieť jednotiek CSIRT si vymieňa technické podrobnosti a analýzy incidentu ako IP adresy, ukazovatele narušenia (15) atď. Tieto informácie by sa mali bez zbytočného odkladu, no najneskôr do 24 hodín od odhalenia incidentu poskytnúť agentúre ENISA. |
| --- | --- |

—

Sieť jednotiek CSIRT si vymieňa technické podrobnosti a analýzy incidentu ako IP adresy, ukazovatele narušenia (15) atď. Tieto informácie by sa mali bez zbytočného odkladu, no najneskôr do 24 hodín od odhalenia incidentu poskytnúť agentúre ENISA.

| — | Členovia siete jednotiek CSIRT v súlade s jej štandardnými operačnými postupmi spolupracujú v snahe analyzovať dostupné technické artefakty a ďalšie technické informácie spojené s incidentom, aby identifikovali príčinu a možné zmierňujúce technické opatrenia. |
| --- | --- |

—

Členovia siete jednotiek CSIRT v súlade s jej štandardnými operačnými postupmi spolupracujú v snahe analyzovať dostupné technické artefakty a ďalšie technické informácie spojené s incidentom, aby identifikovali príčinu a možné zmierňujúce technické opatrenia.

| — | Agentúra ENISA v súlade so svojím mandátom (16) podporuje jednotky CSIRT v ich technických činnostiach, ktoré sa opierajú o jej odborné znalosti. |
| --- | --- |

—

Agentúra ENISA v súlade so svojím mandátom (16) podporuje jednotky CSIRT v ich technických činnostiach, ktoré sa opierajú o jej odborné znalosti.

| — | Jednotky CSIRT členských štátov koordinujú svoju technickú reakciu za pomoci agentúry ENISA a Komisie. |
| --- | --- |

—

Jednotky CSIRT členských štátov koordinujú svoju technickú reakciu za pomoci agentúry ENISA a Komisie.

| — | ESVČ SIAC: stredisko EÚ pre hybridné hrozby aktivuje v mene INTCEN proces zberu počiatočných dôkazov. |
| --- | --- |

—

ESVČ SIAC: stredisko EÚ pre hybridné hrozby aktivuje v mene INTCEN proces zberu počiatočných dôkazov.

Komunikácia s verejnosťou:

| — | Jednotky CSIRT vypracujú technické varovania (17) a upozornenia na zraniteľnosť (18), ktoré distribuujú v príslušných komunitách a na verejnosti podľa autorizačných postupov platných pre každý individuálny prípad. |
| --- | --- |

—

Jednotky CSIRT vypracujú technické varovania (17) a upozornenia na zraniteľnosť (18), ktoré distribuujú v príslušných komunitách a na verejnosti podľa autorizačných postupov platných pre každý individuálny prípad.

| — | Agentúra ENISA pomáha pri vypracúvaní a šírení spoločných komunikačných materiálov siete jednotiek CSIRT. |
| --- | --- |

—

Agentúra ENISA pomáha pri vypracúvaní a šírení spoločných komunikačných materiálov siete jednotiek CSIRT.

| — | Agentúra ENISA koordinuje svoju verejnú komunikáciu so sieťou jednotiek CSIRT a útvarom hovorcu Komisie. |
| --- | --- |

—

Agentúra ENISA koordinuje svoju verejnú komunikáciu so sieťou jednotiek CSIRT a útvarom hovorcu Komisie.

| — | Agentúra ENISA a EC3 koordinujú svoju verejnú komunikáciu na základe spoločného situačného povedomia, na ktorom sa zhodnú členské štáty. Oba subjekty koordinujú svoju verejnú komunikáciu s útvarom hovorcu Komisie. |
| --- | --- |

—

Agentúra ENISA a EC3 koordinujú svoju verejnú komunikáciu na základe spoločného situačného povedomia, na ktorom sa zhodnú členské štáty. Oba subjekty koordinujú svoju verejnú komunikáciu s útvarom hovorcu Komisie.

| — | Ak sa kríza dotýka externej alebo spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP), komunikácia s verejnosťou by sa mala koordinovať s ESVČ a útvarom hovorcu VP/PK. |
| --- | --- |

—

Ak sa kríza dotýka externej alebo spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP), komunikácia s verejnosťou by sa mala koordinovať s ESVČ a útvarom hovorcu VP/PK.

Spolupráca na operačnej úrovni

Rozsah činností:

| — | príprava rozhodnutí na politickej úrovni |
| --- | --- |

—

príprava rozhodnutí na politickej úrovni

| — | koordinácia riadenia kybernetickej krízy (podľa potreby) |
| --- | --- |

—

koordinácia riadenia kybernetickej krízy (podľa potreby)

| — | vyhodnotenie dôsledkov a vplyvov na úrovni EÚ a návrh možných zmierňujúcich opatrení |
| --- | --- |

—

vyhodnotenie dôsledkov a vplyvov na úrovni EÚ a návrh možných zmierňujúcich opatrení

Potenciálni aktéri:

| — | Členské štáty:






  — | príslušné orgány a jednotné kontaktné miesta zriadené podľa smernice NIS |
| --- | --- | --- |

—

Členské štáty:

—

príslušné orgány a jednotné kontaktné miesta zriadené podľa smernice NIS

| — | jednotky CSIRT, agentúry kybernetickej bezpečnosti |
| --- | --- |

—

jednotky CSIRT, agentúry kybernetickej bezpečnosti

| — | iné vnútroštátne rezortné orgány (v prípade incidentov alebo kríz zahŕňajúcich viacero odvetví) |
| --- | --- |

—

iné vnútroštátne rezortné orgány (v prípade incidentov alebo kríz zahŕňajúcich viacero odvetví)

| — | Orgány/úrady/agentúry EÚ






  — | ENISA |
| --- | --- | --- |

—

Orgány/úrady/agentúry EÚ

—

ENISA

| — | Europol/EC3 |
| --- | --- |

—

Europol/EC3

| — | CERT-EU |
| --- | --- |

—

CERT-EU

| — | Európska komisia






  — | generálny tajomník (alebo jeho zástupca) SG (proces ARGUS) |
| --- | --- | --- |

—

Európska komisia

—

generálny tajomník (alebo jeho zástupca) SG (proces ARGUS)

| — | GR CNECT/HOME |
| --- | --- |

—

GR CNECT/HOME

| — | bezpečnostný orgán Komisie |
| --- | --- |

—

bezpečnostný orgán Komisie

| — | iné GR (v prípade incidentov alebo kríz zahŕňajúcich viacero odvetví) |
| --- | --- |

—

iné GR (v prípade incidentov alebo kríz zahŕňajúcich viacero odvetví)

| — | ESVČ






  — | generálny tajomník zodpovedný za krízové riadenie (alebo jeho zástupca) a SIAC (EU INTCEN a EUMS INT) |
| --- | --- | --- |

—

ESVČ

—

generálny tajomník zodpovedný za krízové riadenie (alebo jeho zástupca) a SIAC (EU INTCEN a EUMS INT)

| — | stredisko EÚ pre hybridné hrozby |
| --- | --- |

—

stredisko EÚ pre hybridné hrozby

| — | Rada






  — | predsedníctvo (predseda horizontálnej pracovnej skupiny pre kybernetické otázky alebo Coreper (19)) s podporou Generálneho sekretariátu Rady alebo Politického a bezpečnostného výboru (PBV) (20) a v prípade aktivácie s podporou dojednaní IPCR |
| --- | --- | --- |

—

Rada

—

predsedníctvo (predseda horizontálnej pracovnej skupiny pre kybernetické otázky alebo Coreper (19)) s podporou Generálneho sekretariátu Rady alebo Politického a bezpečnostného výboru (PBV) (20) a v prípade aktivácie s podporou dojednaní IPCR

Situačné povedomie:

| — | podpora pri príprave politicko-strategických situačných správ (napr. správa o ISAA v prípade aktivácie IPCR) |
| --- | --- |

—

podpora pri príprave politicko-strategických situačných správ (napr. správa o ISAA v prípade aktivácie IPCR)

| — | Horizontálna pracovná skupina Rady pre kybernetické otázky pripravuje stretnutia Coreperu, prípadne PBV |
| --- | --- |

—

Horizontálna pracovná skupina Rady pre kybernetické otázky pripravuje stretnutia Coreperu, prípadne PBV

| — | v prípade aktivácie dojednaní IPCR






  — | Predsedníctvo môže zvolať stretnutia za okrúhlym stolom na podporu prípravy na Coreper alebo PBV, pričom prizve relevantné zainteresované subjekty z členských štátov, inštitúcie, agentúry a tretie strany ako napr. tretie krajiny a medzinárodné organizácie. Ide o krízové stretnutia na identifikáciu problémov a prípravu návrhov činnosti v prierezových otázkach. |
| --- | --- | --- |

—

v prípade aktivácie dojednaní IPCR

—

Predsedníctvo môže zvolať stretnutia za okrúhlym stolom na podporu prípravy na Coreper alebo PBV, pričom prizve relevantné zainteresované subjekty z členských štátov, inštitúcie, agentúry a tretie strany ako napr. tretie krajiny a medzinárodné organizácie. Ide o krízové stretnutia na identifikáciu problémov a prípravu návrhov činnosti v prierezových otázkach.

| — | Vedúci útvar Komisie alebo ESVČ ako vedúci orgán procesu ISAA vypracuje správu o ISAA s príspevkami od agentúry ENISA, siete jednotiek CSIRT, Europolu/EC3, EUMS INT, INTCEN a všetkých ďalších relevantných aktérov. Správa o ISAA je celoúnijným hodnotením na základe posúdenia korelácie technických incidentov a kríz (analýza hrozieb, posúdenie rizika, netechnické dôsledky a vplyvy, nekybernetické aspekty daného incidentu alebo krízy atď.), ktorá zodpovedá potrebám operačnej a politickej úrovne. |
| --- | --- |

—

Vedúci útvar Komisie alebo ESVČ ako vedúci orgán procesu ISAA vypracuje správu o ISAA s príspevkami od agentúry ENISA, siete jednotiek CSIRT, Europolu/EC3, EUMS INT, INTCEN a všetkých ďalších relevantných aktérov. Správa o ISAA je celoúnijným hodnotením na základe posúdenia korelácie technických incidentov a kríz (analýza hrozieb, posúdenie rizika, netechnické dôsledky a vplyvy, nekybernetické aspekty daného incidentu alebo krízy atď.), ktorá zodpovedá potrebám operačnej a politickej úrovne.

| — | v prípade aktivácie systému ARGUS






  — | CERT-EU a EC3 (21) priamo prispievajú k výmene informácií s Komisiou |
| --- | --- | --- |

—

v prípade aktivácie systému ARGUS

—

CERT-EU a EC3 (21) priamo prispievajú k výmene informácií s Komisiou

| — | V prípade aktivácie krízového reakčného mechanizmu ESVČ:






  — | SIAC zintenzívni zber informácií, zhrnie informácie zo všetkých zdrojov a vypracuje analýzu a posúdenie incidentu. |
| --- | --- | --- |

—

V prípade aktivácie krízového reakčného mechanizmu ESVČ:

—

SIAC zintenzívni zber informácií, zhrnie informácie zo všetkých zdrojov a vypracuje analýzu a posúdenie incidentu.

Reakcia (na žiadosť z politickej úrovne):

| — | cezhraničná spolupráca s jednotným kontaktným miestom a vnútroštátnymi príslušnými orgánmi (smernica NIS) na zmiernenie dôsledkov a vplyvov |
| --- | --- |

—

cezhraničná spolupráca s jednotným kontaktným miestom a vnútroštátnymi príslušnými orgánmi (smernica NIS) na zmiernenie dôsledkov a vplyvov

| — | aktivácia všetkých technických zmierňujúcich opatrení a koordinácia technických kapacít potrebných na zastavenie alebo obmedzenie vplyvu útokov na napadnuté informačné systémy |
| --- | --- |

—

aktivácia všetkých technických zmierňujúcich opatrení a koordinácia technických kapacít potrebných na zastavenie alebo obmedzenie vplyvu útokov na napadnuté informačné systémy

| — | spolupráca, a ak sa tak rozhodne, koordinácia technických kapacít v záujme spoločnej alebo kolaboratívnej reakcie v súlade so
  štandardnými operačnými postupmi siete jednotiek CSIRT |
| --- | --- |

—

spolupráca, a ak sa tak rozhodne, koordinácia technických kapacít v záujme spoločnej alebo kolaboratívnej reakcie v súlade so
  štandardnými operačnými postupmi siete jednotiek CSIRT

| — | vyhodnotenie potreby spolupráce s relevantnými tretími stranami |
| --- | --- |

—

vyhodnotenie potreby spolupráce s relevantnými tretími stranami

| — | (v prípade aktivácie) rozhodovanie v rámci procesu ARGUS |
| --- | --- |

—

(v prípade aktivácie) rozhodovanie v rámci procesu ARGUS

| — | (v prípade aktivácie) príprava rozhodnutí a koordinácia v rámci dojednaní IPCR |
| --- | --- |

—

(v prípade aktivácie) príprava rozhodnutí a koordinácia v rámci dojednaní IPCR

| — | (v prípade aktivácie) podpora rozhodovania ESVČ v rámci krízového reakčného mechanizmu ESVČ, a to aj z hľadiska kontaktu s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, ako aj všetkých opatrení zameraných na ochranu misií a operácií SBOP a delegácií EÚ |
| --- | --- |

—

(v prípade aktivácie) podpora rozhodovania ESVČ v rámci krízového reakčného mechanizmu ESVČ, a to aj z hľadiska kontaktu s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, ako aj všetkých opatrení zameraných na ochranu misií a operácií SBOP a delegácií EÚ

Komunikácia s verejnosťou:

| — | dohoda na informáciách o incidente určených pre verejnosť |
| --- | --- |

—

dohoda na informáciách o incidente určených pre verejnosť

| — | ak sa kríza dotýka externej alebo spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP), komunikácia s verejnosťou by sa mala koordinovať s ESVČ a útvarom hovorcu VP/PK. |
| --- | --- |

—

ak sa kríza dotýka externej alebo spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP), komunikácia s verejnosťou by sa mala koordinovať s ESVČ a útvarom hovorcu VP/PK.

Spolupráca strategickej/politickej úrovni

Potenciálni aktéri:

| — | za členské štáty ministerstvá zodpovedné za kybernetickú bezpečnosť |
| --- | --- |

—

za členské štáty ministerstvá zodpovedné za kybernetickú bezpečnosť

| — | za Európsku radu jej predseda |
| --- | --- |

—

za Európsku radu jej predseda

| — | za Radu rotujúce predsedníctvo |
| --- | --- |

—

za Radu rotujúce predsedníctvo

| — | pri opatreniach v rámci „súboru kybernetických nástrojov“ PBV a Horizontálna pracovná skupina |
| --- | --- |

—

pri opatreniach v rámci „súboru kybernetických nástrojov“ PBV a Horizontálna pracovná skupina

| — | za Európsku komisiu predseda alebo určený podpredseda/komisár |
| --- | --- |

—

za Európsku komisiu predseda alebo určený podpredseda/komisár

| — | vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku/podpredseda Európskej komisie |
| --- | --- |

—

vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku/podpredseda Európskej komisie

Rozsah činností: strategické a politické riadenie kybernetických i nekybernetických aspektov krízy vrátane opatrení spadajúcich do rámca pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti

Spoločné situačné povedomie:

| — | identifikácia vplyvov narušení spôsobených krízou na fungovanie Únie |
| --- | --- |

—

identifikácia vplyvov narušení spôsobených krízou na fungovanie Únie

Reakcia:

| — | aktivácia ďalších mechanizmov/nástrojov krízového riadenia v závislosti od povahy a dosahu incidentu – môže ísť napríklad o mechanizmus civilnej ochrany |
| --- | --- |

—

aktivácia ďalších mechanizmov/nástrojov krízového riadenia v závislosti od povahy a dosahu incidentu – môže ísť napríklad o mechanizmus civilnej ochrany

| — | prijatie opatrení spadajúcich do rámca pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti |
| --- | --- |

—

prijatie opatrení spadajúcich do rámca pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti

| — | sprístupnenie núdzovej podpory zasiahnutým členským štátom, napríklad aktiváciou núdzového fondu kybernetickej bezpečnostnej reakcie (22) po jeho zriadení |
| --- | --- |

—

sprístupnenie núdzovej podpory zasiahnutým členským štátom, napríklad aktiváciou núdzového fondu kybernetickej bezpečnostnej reakcie (22) po jeho zriadení

| — | podľa potreby spolupráca a koordinácia s medzinárodnými organizáciami vrátane Organizácie Spojených národov (OSN), Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE), a najmä NATO |
| --- | --- |

—

podľa potreby spolupráca a koordinácia s medzinárodnými organizáciami vrátane Organizácie Spojených národov (OSN), Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE), a najmä NATO

| — | vyhodnotenie dôsledkov pre vnútroštátnu bezpečnosť a obranu |
| --- | --- |

—

vyhodnotenie dôsledkov pre vnútroštátnu bezpečnosť a obranu

Komunikácia s verejnosťou:

rozhodnutie o spoločnej stratégii komunikácie s verejnosťou.

KOORDINOVANÁ REAKCIA S ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA ÚROVNI EÚ V RÁMCI DOJEDNANÍ IPCR

V súlade so zásadou komplementárnosti na úrovni EÚ tento oddiel predstavuje a zameriava sa najmä na hlavný cieľ a zodpovednosti a činnosti orgánov členských štátov, siete jednotiek CSIRT, agentúry ENISA, CERT-EU, Europolu/EC3, INTCENu, strediska EÚ pre hybridné hrozby a horizontálnej pracovnej skupiny Rady pre kybernetické otázky v procese IPCR. Predpokladá sa, že všetci aktéri budú konať v súlade so zavedenými postupmi na únijnej, resp. vnútroštátnej úrovni.

Treba poznamenať, že ako znázorňuje obrázok 1, bez ohľadu na aktiváciu mechanizmov krízového riadenia EÚ, pri všetkých incidentoch/krízach sa činnosti na vnútroštátnej úrovni i spolupráca v rámci siete jednotiek CSIRT (podľa potreby) riadia zásadami subsidiarity a proporcionality.

Obrázok 1

Reakcia na kybernetický incident/krízu na úrovni EÚ

Image 1

Všetky ďalej uvedené činnosti sa musia vykonať v súlade so štandardnými operačnými postupmi/pravidlami uplatňovaných mechanizmov spolupráce a na základe stanovených mandátov a zodpovedností jednotlivých aktérov a inštitúcií. V záujme čo najlepšej spolupráce a účinnej reakcie na rozsiahle kybernetické incidenty a krízy môže byť potrebné tieto postupy/pravidlá doplniť alebo upraviť.

Pre každý individuálny incident platí, že nie všetci z uvedených aktérov musia nevyhnutne prijímať opatrenia. Koncepcia i príslušné štandardné operačné postupy mechanizmov spolupráce by však mali s ich potenciálnym zapojením počítať.

Vzhľadom na odlišné miery možného dosahu konkrétnych kybernetických incidentov a kríz na spoločnosť si vysoká flexibilita zapojenia odvetvových subjektov na všetkých úrovniach a primeraná reakcia vyžaduje tak kybernetické, ako aj nekybernetické zmierňovacie opatrenia.

Riadenie kybernetických kríz – integrácia kybernetickej bezpečnosti v procese IPCR

Dojednania IPCR opísané v štandardných operačných postupoch IPCR (23) sa riadia postupnosťou krokov, ktorá je opísaná nižšie (uplatnenie niektorých z nich bude závisieť od konkrétnej situácie).

Pri každom kroku uvádzame činnosti spojené s kybernetickou bezpečnosťou i príslušných aktérov. V záujme lepšej čitateľnosti sa pri každom kroku uvádza text zo štandardných operačných postupov IPCR, za ktorým nasledujú činnosti podľa koncepcie. Tento postupný prístup zároveň umožňuje jasnú identifikáciu existujúcich nedostatkov v potrebných spôsobilostiach a postupoch, ktoré komplikujú účinnú reakciu na kybernetické krízy.

Na obrázku 2 nižšie (24) je graficky znázornený proces IPCR, pričom novozavedené prvky sú zvýraznené modrou.

Obrázok 2

Prvky IPCR, ktoré sa týkajú kybernetickej bezpečnosti

Image 2

Poznámka: Vzhľadom na povahu hybridných hrozieb v kybernetickej oblasti, ktoré sú koncipované tak, aby neprekročili prah rozpoznateľnej krízy, musí EÚ prijať opatrenia na prevenciu a zaistenie pripravenosti. Úlohou strediska EÚ pre hybridné hrozby je rýchlo analyzovať relevantné incidenty a informovať príslušné koordinačné štruktúry. Pravidelné správy strediska môžu prispieť k informovaniu tvorcov politiky v jednotlivých odvetviach a posilniť pripravenosť.

| — | Krok 1 – Pravidelné odvetvové monitorovanie a varovanie: existujúce pravidelné sektorové situačné správy a výstrahy upozorňujú predsedníctvo Rady na vznikajúcu krízu a jej možný vývoj;






  — | Zistený nedostatok: Momentálne na úrovni EÚ neexistujú žiadne pravidelné a koordinované situačné správy a varovania o kybernetických incidentoch (a hrozbách). |
| --- | --- | --- |

—

Krok 1 – Pravidelné odvetvové monitorovanie a varovanie: existujúce pravidelné sektorové situačné správy a výstrahy upozorňujú predsedníctvo Rady na vznikajúcu krízu a jej možný vývoj;

—

Zistený nedostatok: Momentálne na úrovni EÚ neexistujú žiadne pravidelné a koordinované situačné správy a varovania o kybernetických incidentoch (a hrozbách).

| — | Koncepcia: Monitorovanie situácie a podávanie správ o kybernetickej bezpečnosti na úrovni EÚ







  — | Agentúra ENISA bude pravidelne pripravovať technickú situačnú správu EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti o kybernetických incidentoch a hrozbách, ktorá vychádza z verejne dostupných informácií, jej vlastných analýz a správ, ktoré jej (dobrovoľne) poskytli jednotky CSIRT členských štátov alebo jednotné kontaktné miesta podľa smernice NIS, Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite (EC3) v rámci Europolu, CERT-EU a centrum EÚ pre spravodajské informácie (INTECEN) v rámci Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ). Táto správa by sa mala sprístupniť zodpovedným útvarom Rady, Komisie a sieti jednotiek CSIRT. |
| --- | --- | --- |

—

Koncepcia: Monitorovanie situácie a podávanie správ o kybernetickej bezpečnosti na úrovni EÚ

—

Agentúra ENISA bude pravidelne pripravovať technickú situačnú správu EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti o kybernetických incidentoch a hrozbách, ktorá vychádza z verejne dostupných informácií, jej vlastných analýz a správ, ktoré jej (dobrovoľne) poskytli jednotky CSIRT členských štátov alebo jednotné kontaktné miesta podľa smernice NIS, Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite (EC3) v rámci Europolu, CERT-EU a centrum EÚ pre spravodajské informácie (INTECEN) v rámci Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ). Táto správa by sa mala sprístupniť zodpovedným útvarom Rady, Komisie a sieti jednotiek CSIRT.

| — | V mene SIAC by malo stredisko EÚ pre hybridné hrozby pripravovať operačnú situačnú správu EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Správa zároveň podporuje rámec pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti. |
| --- | --- |

—

V mene SIAC by malo stredisko EÚ pre hybridné hrozby pripravovať operačnú situačnú správu EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Správa zároveň podporuje rámec pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti.

| — | Obe správy sa poskytnú zainteresovaným stranám na úrovni EÚ i členských štátov s cieľom zvýšiť ich situačné povedomie, zabezpečiť informácie potrebné pre rozhodovanie a uľahčiť cezhraničnú regionálnu spoluprácu. |
| --- | --- |

—

Obe správy sa poskytnú zainteresovaným stranám na úrovni EÚ i členských štátov s cieľom zvýšiť ich situačné povedomie, zabezpečiť informácie potrebné pre rozhodovanie a uľahčiť cezhraničnú regionálnu spoluprácu.

Po odhalení incidentu

| — | Krok 2 – analýza a poradenstvo: na základe dostupného monitorovania a varovania sa útvary Komisie, ESVČ a GSR navzájom informujú o možnom vývoji, aby boli pripravené poskytnúť predsedníctvu poradenstvo, pokiaľ ide o prípadnú aktiváciu (v celom rozsahu alebo v režime výmeny informácií) IPCR;






  — | Koncepcia:







  — | Za Komisiu GR CNECT, GR HOME, GR HR.DS a GR DIGIT s podporou agentúry ENISA, EC3 a CERT-EU. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Krok 2 – analýza a poradenstvo: na základe dostupného monitorovania a varovania sa útvary Komisie, ESVČ a GSR navzájom informujú o možnom vývoji, aby boli pripravené poskytnúť predsedníctvu poradenstvo, pokiaľ ide o prípadnú aktiváciu (v celom rozsahu alebo v režime výmeny informácií) IPCR;

—

Koncepcia:

—

Za Komisiu GR CNECT, GR HOME, GR HR.DS a GR DIGIT s podporou agentúry ENISA, EC3 a CERT-EU.

| — | ESVČ. V nadväznosti na prácu SITROOM a spravodajské zdroje zabezpečuje stredisko EÚ pre hybridné hrozby situačné povedomie o skutočných a potenciálnych hybridných hrozbách ovplyvňujúcich EÚ a jej partnerov vrátane kybernetických hrozieb. Preto ak sa v analýze a posúdení vykonaných strediskom EÚ pre hybridné hrozby naznačí existencia možných hrozieb namierených proti členskému štátu, partnerskej krajine alebo organizácii, INTCEN bude podľa stanovených postupov (najprv) informovať na operačnej úrovni. Na operačnej úrovni sa potom pripravia odporúčania pre politicko-strategickú úroveň vrátane možnej aktivácie mechanizmov krízového riadenia v režime monitorovania (napr. krízový reakčný mechanizmus ESVČ alebo monitorovacia stránka IPCR). |
| --- | --- |

—

ESVČ. V nadväznosti na prácu SITROOM a spravodajské zdroje zabezpečuje stredisko EÚ pre hybridné hrozby situačné povedomie o skutočných a potenciálnych hybridných hrozbách ovplyvňujúcich EÚ a jej partnerov vrátane kybernetických hrozieb. Preto ak sa v analýze a posúdení vykonaných strediskom EÚ pre hybridné hrozby naznačí existencia možných hrozieb namierených proti členskému štátu, partnerskej krajine alebo organizácii, INTCEN bude podľa stanovených postupov (najprv) informovať na operačnej úrovni. Na operačnej úrovni sa potom pripravia odporúčania pre politicko-strategickú úroveň vrátane možnej aktivácie mechanizmov krízového riadenia v režime monitorovania (napr. krízový reakčný mechanizmus ESVČ alebo monitorovacia stránka IPCR).

| — | Predseda siete jednotiek CSIRT s pomocou agentúry ENISA vypracuje situačnú správu EÚ o kybernetických incidentoch (25), ktorú jednotka CSIRT rotujúceho predsedníctva predloží predsedníctvu, Komisii a VP/PK. |
| --- | --- |

—

Predseda siete jednotiek CSIRT s pomocou agentúry ENISA vypracuje situačnú správu EÚ o kybernetických incidentoch (25), ktorú jednotka CSIRT rotujúceho predsedníctva predloží predsedníctvu, Komisii a VP/PK.

| — | Krok 3 – Posúdenie/rozhodnutie o aktivácii IPCR: predsedníctvo vyhodnotí potrebu politickej koordinácie, výmeny informácií alebo rozhodovania na úrovni EÚ. Na tento účel môže predsedníctvo zvolať neformálne stretnutie za okrúhlym stolom. Predsedníctvo vykoná počiatočnú identifikáciu oblastí, ktoré si vyžadujú zapojenie Coreperu alebo Rady. Táto identifikácia bude základom usmernenia na vypracovanie správ o integrovanom situačnom povedomí a analýze (ISAA). Podľa povahy krízy, jej možných dôsledkov a súvisiacich politických potrieb rozhodne predsedníctvo o vhodnosti zvolania stretnutí príslušných pracovných skupín Rady a/alebo Coreperu a/alebo PBV.






  — | Koncepcia:







  — | Účastníci okrúhleho stola:






  — | Útvary Komisie a ESVČ poskytnú predsedníctvu poradenstvo v oblastiach, v ktorých majú príslušné kompetencie. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Krok 3 – Posúdenie/rozhodnutie o aktivácii IPCR: predsedníctvo vyhodnotí potrebu politickej koordinácie, výmeny informácií alebo rozhodovania na úrovni EÚ. Na tento účel môže predsedníctvo zvolať neformálne stretnutie za okrúhlym stolom. Predsedníctvo vykoná počiatočnú identifikáciu oblastí, ktoré si vyžadujú zapojenie Coreperu alebo Rady. Táto identifikácia bude základom usmernenia na vypracovanie správ o integrovanom situačnom povedomí a analýze (ISAA). Podľa povahy krízy, jej možných dôsledkov a súvisiacich politických potrieb rozhodne predsedníctvo o vhodnosti zvolania stretnutí príslušných pracovných skupín Rady a/alebo Coreperu a/alebo PBV.

—

Koncepcia:

—

Účastníci okrúhleho stola:

—

Útvary Komisie a ESVČ poskytnú predsedníctvu poradenstvo v oblastiach, v ktorých majú príslušné kompetencie.

| — | Zástupcovia členských štátov v horizontálnej pracovnej skupine pre kybernetické otázky s podporou expertov z hlavných zainteresovaných subjektov (jednotky CSIRT, príslušné orgány v oblasti kybernetickej bezpečnosti a ďalšie). |
| --- | --- |

—

Zástupcovia členských štátov v horizontálnej pracovnej skupine pre kybernetické otázky s podporou expertov z hlavných zainteresovaných subjektov (jednotky CSIRT, príslušné orgány v oblasti kybernetickej bezpečnosti a ďalšie).

| — | Politické/strategické usmernenia pre správy o ISAA založené na najnovšej situačnej správe EÚ o kybernetických incidentoch a ďalších informáciách od účastníkov okrúhleho stola. |
| --- | --- |

—

Politické/strategické usmernenia pre správy o ISAA založené na najnovšej situačnej správe EÚ o kybernetických incidentoch a ďalších informáciách od účastníkov okrúhleho stola.

| — | Príslušné pracovné skupiny a výbory:






  — | horizontálna pracovná skupina pre kybernetické otázky. |
| --- | --- | --- |

—

Príslušné pracovné skupiny a výbory:

—

horizontálna pracovná skupina pre kybernetické otázky.

Komisia, ESVČ a GSR po vzájomnej dohode a v spolupráci s predsedníctvom môžu rozhodnúť aj o aktivácii IPCR v režime výmeny informácií vytvorením krízovej stránky, aby sa pripravili podmienky pre prípadnú úplnú aktiváciu.

| — | Krok 4 – Aktivácia IPCR/zhromažďovanie a výmena informácií: po aktivácii (či už v režime výmeny informácií alebo úplnej aktivácii) sa na webovej platforme IPCR vytvorí krízová stránka, ktorá umožní špecifické výmeny informácií so zameraním na aspekty, ktoré prispejú k informovaniu na účely ISAA a príprave diskusie na politickej úrovni. Vedúci útvar ISAA (jeden z útvarov Komisie alebo ESVČ) bude určený v závislosti od okolností prípadu. |
| --- | --- |

—

Krok 4 – Aktivácia IPCR/zhromažďovanie a výmena informácií: po aktivácii (či už v režime výmeny informácií alebo úplnej aktivácii) sa na webovej platforme IPCR vytvorí krízová stránka, ktorá umožní špecifické výmeny informácií so zameraním na aspekty, ktoré prispejú k informovaniu na účely ISAA a príprave diskusie na politickej úrovni. Vedúci útvar ISAA (jeden z útvarov Komisie alebo ESVČ) bude určený v závislosti od okolností prípadu.

| — | Krok 5 – vypracovanie správ o ISAA: začne sa vypracovanie správ o ISAA. Komisia/ESVČ vydá správy o ISAA v súlade so štandardnými operačnými postupmi ISAA, a môže ďalej podporovať výmenu informácií na webovej platforme IPCR alebo vydávať konkrétne žiadosti o informácie. Správy o ISAA budú prispôsobené potrebám danej politickej úrovne (t. j. Coreperu alebo Rade), ako to predsedníctvo vymedzilo a stanovilo vo svojich usmerneniach, čo umožní získať strategický prehľad o situácii a fundovanú diskusiu o bodoch programu, ktoré určilo predsedníctvo. V súlade so štandardnými operačnými postupmi na účely ISAA sa na základe povahy kybernetickej krízy rozhodne o tom, či správu o ISAA vypracuje jeden z útvarov Komisie (GR CNECT, GR HOME) alebo ESVČ.
  Po aktivácii IPCR predsedníctvo navrhne v súvislosti s ISAA osobitné oblasti zamerania, s cieľom podporiť politickú koordináciu a/alebo rozhodovací proces v Rade. Predsedníctvo takisto po porade s útvarmi Komisie/ESVČ uvedie termín vydania správy;






  — | Koncepcia:







  — | Správa o ISAA obsahuje príspevky príslušných útvarov vrátane:






  — | siete jednotiek CSIRT, ktorá ich poskytla vo forme situačnej správy EÚ o kybernetických incidentoch; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Krok 5 – vypracovanie správ o ISAA: začne sa vypracovanie správ o ISAA. Komisia/ESVČ vydá správy o ISAA v súlade so štandardnými operačnými postupmi ISAA, a môže ďalej podporovať výmenu informácií na webovej platforme IPCR alebo vydávať konkrétne žiadosti o informácie. Správy o ISAA budú prispôsobené potrebám danej politickej úrovne (t. j. Coreperu alebo Rade), ako to predsedníctvo vymedzilo a stanovilo vo svojich usmerneniach, čo umožní získať strategický prehľad o situácii a fundovanú diskusiu o bodoch programu, ktoré určilo predsedníctvo. V súlade so štandardnými operačnými postupmi na účely ISAA sa na základe povahy kybernetickej krízy rozhodne o tom, či správu o ISAA vypracuje jeden z útvarov Komisie (GR CNECT, GR HOME) alebo ESVČ.

Po aktivácii IPCR predsedníctvo navrhne v súvislosti s ISAA osobitné oblasti zamerania, s cieľom podporiť politickú koordináciu a/alebo rozhodovací proces v Rade. Predsedníctvo takisto po porade s útvarmi Komisie/ESVČ uvedie termín vydania správy;

—

Koncepcia:

—

Správa o ISAA obsahuje príspevky príslušných útvarov vrátane:

—

siete jednotiek CSIRT, ktorá ich poskytla vo forme situačnej správy EÚ o kybernetických incidentoch;

| — | EC3, SITROOM-u, strediska EÚ pre hybridné hrozby, CERT-EU. Stredisko EÚ pre hybridné hrozby bude podľa potreby podporovať vedúci útvar ISAA a okrúhly stôl IPCR a poskytovať im informácie. |
| --- | --- |

—

EC3, SITROOM-u, strediska EÚ pre hybridné hrozby, CERT-EU. Stredisko EÚ pre hybridné hrozby bude podľa potreby podporovať vedúci útvar ISAA a okrúhly stôl IPCR a poskytovať im informácie.

| — | Odvetvové agentúry a orgány EÚ závislé na dotknutých sektoroch |
| --- | --- |

—

Odvetvové agentúry a orgány EÚ závislé na dotknutých sektoroch

| — | orgány členských štátov (iné ako jednotky CSIRT). |
| --- | --- |

—

orgány členských štátov (iné ako jednotky CSIRT).

| — | Zhromažďovanie vstupov týkajúcich sa ISAA (26):






  — | Komisia a agentúry EÚ: IT systém ARGUS zabezpečí pre ISAA vnútornú chrbticovú sieť. Agentúry EÚ budú zasielať svoje príspevky svojim príslušným zodpovedným generálnym riaditeľstvám, ktoré vložia príslušné informácie do systému ARGUS. Útvary Komisie a agentúry budú s členskými štátmi a medzinárodnými organizáciami zhromažďovať informácie z existujúcich odvetvových sietí a z iných relevantných zdrojov. |
| --- | --- | --- |

—

Zhromažďovanie vstupov týkajúcich sa ISAA (26):

—

Komisia a agentúry EÚ: IT systém ARGUS zabezpečí pre ISAA vnútornú chrbticovú sieť. Agentúry EÚ budú zasielať svoje príspevky svojim príslušným zodpovedným generálnym riaditeľstvám, ktoré vložia príslušné informácie do systému ARGUS. Útvary Komisie a agentúry budú s členskými štátmi a medzinárodnými organizáciami zhromažďovať informácie z existujúcich odvetvových sietí a z iných relevantných zdrojov.

| — | Za ESVČ: situačné stredisko EÚ s podporou ďalších príslušných útvarov ESVČ zabezpečí pre ISAA vnútornú chrbticovú sieť a jednotné kontaktné miesto. ESVČ bude zhromažďovať informácie z tretích krajín a príslušných medzinárodných organizácií. |
| --- | --- |

—

Za ESVČ: situačné stredisko EÚ s podporou ďalších príslušných útvarov ESVČ zabezpečí pre ISAA vnútornú chrbticovú sieť a jednotné kontaktné miesto. ESVČ bude zhromažďovať informácie z tretích krajín a príslušných medzinárodných organizácií.

| — | Krok 6 – Príprava neformálneho stretnutia za okrúhlym stolom organizovaného predsedníctvom: predsedníctvo, ktorému pomáha Generálny sekretariát Rady, určí termín, program, účastníkov a očakávané výsledky (možné výstupy) tohto neformálneho stretnutia za okrúhlym stolom. GSR bude v mene predsedníctva dopĺňať relevantné informácie na webovú platformu IPCR a vydá najmä oznámenie o stretnutí; |
| --- | --- |

—

Krok 6 – Príprava neformálneho stretnutia za okrúhlym stolom organizovaného predsedníctvom: predsedníctvo, ktorému pomáha Generálny sekretariát Rady, určí termín, program, účastníkov a očakávané výsledky (možné výstupy) tohto neformálneho stretnutia za okrúhlym stolom. GSR bude v mene predsedníctva dopĺňať relevantné informácie na webovú platformu IPCR a vydá najmä oznámenie o stretnutí;

| — | Krok 7 – Stretnutie za okrúhlym stolom organizované predsedníctvom/prípravné opatrenia pre politickú koordináciu/rozhodovací proces EÚ: predsedníctvo zvolá neformálne stretnutie za okrúhlym stolom s cieľom preskúmať situáciu a pripraviť a preskúmať body, ktorými sa má Coreper alebo Rada zaoberať. Neformálne stretnutie za okrúhlym stolom organizované predsedníctvom bude zároveň slúžiť aj ako fórum, kde sa budú vypracovávať, preskúmavať a prerokovávať všetky návrhy opatrení, ktoré sa majú predložiť Coreperu/Rade.






  — | Koncepcia:







  — | Horizontálna pracovná skupina Rady pre kybernetické otázky by mala pripraviť stretnutia PBV alebo Coreperu; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Krok 7 – Stretnutie za okrúhlym stolom organizované predsedníctvom/prípravné opatrenia pre politickú koordináciu/rozhodovací proces EÚ: predsedníctvo zvolá neformálne stretnutie za okrúhlym stolom s cieľom preskúmať situáciu a pripraviť a preskúmať body, ktorými sa má Coreper alebo Rada zaoberať. Neformálne stretnutie za okrúhlym stolom organizované predsedníctvom bude zároveň slúžiť aj ako fórum, kde sa budú vypracovávať, preskúmavať a prerokovávať všetky návrhy opatrení, ktoré sa majú predložiť Coreperu/Rade.

—

Koncepcia:

—

Horizontálna pracovná skupina Rady pre kybernetické otázky by mala pripraviť stretnutia PBV alebo Coreperu;

| — | Krok 8 – Politická koordinácia a rozhodovanie na úrovni Coreperu/Rady: Výsledky stretnutí Coreperu/Rady sa týkajú koordinácie činností v rámci reakcie na všetkých úrovniach, rozhodnutí o mimoriadnych opatreniach, politických vyhlásení atď. Tieto rozhodnutia predstavujú aj aktualizované politické/strategické usmernenie týkajúce sa ďalšieho vypracovávania správ o ISAA.






  — | Koncepcia:







  — | Politické rozhodnutia s cieľom koordinovať reakciu na kybernetickú krízu sa vykonávajú prostredníctvom činností (uskutočňovaných príslušnými aktérmi) opísaných v oddiele 1 „Spolupráca na strategickej/politickej, operačnej a technickej úrovni“, pokiaľ ide o reakciu a verejnú komunikáciu. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Krok 8 – Politická koordinácia a rozhodovanie na úrovni Coreperu/Rady: Výsledky stretnutí Coreperu/Rady sa týkajú koordinácie činností v rámci reakcie na všetkých úrovniach, rozhodnutí o mimoriadnych opatreniach, politických vyhlásení atď. Tieto rozhodnutia predstavujú aj aktualizované politické/strategické usmernenie týkajúce sa ďalšieho vypracovávania správ o ISAA.

—

Koncepcia:

—

Politické rozhodnutia s cieľom koordinovať reakciu na kybernetickú krízu sa vykonávajú prostredníctvom činností (uskutočňovaných príslušnými aktérmi) opísaných v oddiele 1 „Spolupráca na strategickej/politickej, operačnej a technickej úrovni“, pokiaľ ide o reakciu a verejnú komunikáciu.

| — | Pri vypracovávaní správ o ISAA sa bude naďalej vychádzať zo spolupráce na technickej, operačnej a politickej/strategickej úrovni, pokiaľ ide o situačné povedomie opísané aj v oddiele 1. |
| --- | --- |

—

Pri vypracovávaní správ o ISAA sa bude naďalej vychádzať zo spolupráce na technickej, operačnej a politickej/strategickej úrovni, pokiaľ ide o situačné povedomie opísané aj v oddiele 1.

| — | Krok 9 – Monitorovanie vplyvu: vedúci útvar ISAA bude s podporou prispievateľov k ISAA poskytovať informácie o vývoji krízy a vplyve prijatých politických rozhodnutí. Táto spätná väzba bude prispievať k vyvíjajúcemu sa procesu a podporí rozhodnutie predsedníctva pokračovať v účasti politickej úrovne EÚ alebo postupne obmedzovať IPCR; |
| --- | --- |

—

Krok 9 – Monitorovanie vplyvu: vedúci útvar ISAA bude s podporou prispievateľov k ISAA poskytovať informácie o vývoji krízy a vplyve prijatých politických rozhodnutí. Táto spätná väzba bude prispievať k vyvíjajúcemu sa procesu a podporí rozhodnutie predsedníctva pokračovať v účasti politickej úrovne EÚ alebo postupne obmedzovať IPCR;

| — | Krok 10 – Postupná deaktivácia: podľa toho istého postupu ako v prípade aktivácie môže predsedníctvo zvolať neformálne stretnutie za okrúhlym stolom s cieľom posúdiť, či udržiavať aktivitu IPCR alebo nie. Predsedníctvo môže rozhodnúť o deaktivácii alebo utlmení aktivácie.






  — | Koncepcia:







  — | Agentúra ENISA môžu byť vyzvaná, aby vykonala ex-post technické vyšetrovanie incidentu v súlade s ustanoveniami v jej mandáte, alebo k nemu prispela. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Krok 10 – Postupná deaktivácia: podľa toho istého postupu ako v prípade aktivácie môže predsedníctvo zvolať neformálne stretnutie za okrúhlym stolom s cieľom posúdiť, či udržiavať aktivitu IPCR alebo nie. Predsedníctvo môže rozhodnúť o deaktivácii alebo utlmení aktivácie.

—

Koncepcia:

—

Agentúra ENISA môžu byť vyzvaná, aby vykonala ex-post technické vyšetrovanie incidentu v súlade s ustanoveniami v jej mandáte, alebo k nemu prispela.

---

(1)  Rozhodnutie 2014/496/SZBP.

(2)  Smernica (EÚ) 2016/1148.

(3)  Rozhodnutie Komisie (EÚ, Euratom) 2015/443 z 13. marca 2015 o bezpečnosti v Komisii (Ú. v. EÚ L 72, 17.3.2015, s. 41) a rozhodnutie Komisie (EÚ, Euratom) 2015/444 z 13. marca 2015 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 72, 17.3.2015, s. 53); rozhodnutie vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 19. apríla 2013 o bezpečnostných pravidlách Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (Ú. v. EÚ C 190, 29.6.2013, s. 1); rozhodnutie Rady 2013/488/EÚ z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).

(4)  https://www.first.org/tlp/.

(5)  V júni 2016 zahŕňali tieto prenosové kanály CIMS (systém správy utajovaných skutočností), ACID (šifrovací algoritmus), RUE (zabezpečený systém vytvárania, výmeny a ukladania dokumentov klasifikovaných ako RESTREINT UE/EU RESTRICTED) a sieť SOLAN. Medzi ďalšie prostriedky napr. na prenos utajovaných skutočností patrí PGP alebo S/MIME.

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37).

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1) – v procese preskúmania.

(9)  Tu treba podotknúť, že verejná komunikácia môže znamenať tak poskytovanie informácií o incidente širokej verejnosti, ako aj technickejšie alebo operačnejšie informácie pre kľúčové odvetvia a/alebo zasiahnutých aktérov. To si môže vyžadovať použitie dôverných informačných kanálov a špecifických technických nástrojov či platforiem. V oboch prípadoch je komunikácia s individuálnymi subjektmi a širokou verejnosťou v ktoromkoľvek členskom štáte kompetenciou a zodpovednosťou daného členského štátu. Preto nesú v súlade so spomínanou zásadou subsidiarity členské štáty a národné jednotky CSIRT konečnú zodpovednosť za informácie, ktoré sa oznamujú na ich území, resp. ich občanom.

(10)  
  „Povolenie konať“ – pri kybernetickej kríze je rozhodujúci krátky reakčný čas na stanovenie primeraných zmierňujúcich opatrení. Aby sa tento krátky reakčný čas dosiahol, môže jeden členský štát druhému dobrovoľne udeliť „povolenie konať“, čím mu povolí okamžite prijať kroky bez potreby konzultácie s vyššími úrovňami alebo inštitúciami EÚ a bez absolvovania bežne vyžadovaného postupu úradnou cestou, ak sa to pri danom incidente nevyžaduje (napr. jednotka CSIRT by nemala byť povinná konzultovať s vyššími úrovňami postupovanie cenných informácií jednotke CSIRT v inom členskom štáte).

(11)  
  „Riešenie incidentov“ zahŕňa všetky postupy na podporu odhaľovania, analýzy a obmedzenia následkov incidentu a reakcie naň.

(12)  V závislosti od povahy a vplyvu incidentu na rôzne odvetvia činnosti (finančníctvo, doprava, energetika, zdravotníctvo atď.) sa zapoja relevantné agentúry alebo orgány EÚ.

(13)  Situačná správa EÚ o kybernetických incidentoch predstavuje súhrn vnútroštátnych správ, ktoré poskytli jednotky CSIRT jednotlivých členských štátov. Formát správy by mal byť opísaný v štandardných operačných postupoch siete jednotiek CSIRT.

(14)  V súlade s podmienkami a postupmi stanovenými v právnom rámci upravujúcom činnosť EC3.

(15)  Ukazovateľ narušenia (indicator of compromise – IOC) v rámci forenznej počítačovej analýzy znamená artefakt zistený v sieti alebo operačnom systéme, ktorý s vysokou mierou spoľahlivosti poukazuje na vniknutie do systému. Medzi bežné IOC patria tzv. podpisy vírusov, IP adresy, MD5 heše alebo škodlivé súbory či URL alebo doménové názvy botnetových C&C serverov.

(16)  Návrh nariadenia o Agentúre Európskej únie pre sieťová a informačnú bezpečnosť (ENISA), o zrušení nariadenia (EÚ) č. 526/2013 a o kybernetickej bezpečnostnej certifikácii informačných a komunikačných technológií („akt o kybernetickej bezpečnosti“), 13. september 2017.

(17)  Odporúčania technickej povahy, ktoré zahŕňajú príčiny incidentu a možné zmierňujúce kroky.

(18)  Informácie o zraniteľných technických prvkoch, ktoré sa zneužívajú na poškodenie IT systémov.

(19)  Výbor stálych predstaviteľov známy aj ako Coreper (článok 240 Zmluvy o fungovaní Európskej únie – ZFEÚ) je zodpovedný za prípravu práce Rady Európskej únie.

(20)  Politický a bezpečnostný výbor je výbor Rady Európskej únie, ktorý sa zaoberá spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou (SZBP), ktorá sa spomína v článku 38 Zmluvy o Európskej únii.

(21)  V súlade s podmienkami a postupmi stanovenými v právnom rámci upravujúcom činnosť EC3.

(22)  Núdzový fond kybernetickej bezpečnosti sa ako opatrenie navrhuje v spoločnom oznámení s názvom „Odolnosť, odrádzanie a obrana: budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ“, JOIN(2017) 450/1.

(23)  Z dokumentu 12607/15 „Štandardné operačné postupy IPCR“, ktoré schválila skupina priateľov predsedníctva a ktoré vzal Coreper na vedomie v októbri 2015.

(24)  Zväčšenina obrázka je priložená v dodatku.

(25)  Situačná správa EÚ o kybernetických incidentoch predstavuje súhrn vnútroštátnych správ, ktoré poskytli jednotky CSIRT jednotlivých členských štátov. Formát správy by mal byť opísaný v štandardných operačných postupoch siete jednotiek CSIRT.

(26)  štandardné operačné postupy ISAA.

---

DODATOK

1.   KRÍZOVÉ RIADENIE, MECHANIZMY SPOLUPRÁCE A AKTÉRI NA ÚROVNI EÚ

Mechanizmy krízového riadenia

Integrované dojednania o politickej reakcii na krízu (IPCR): integrované dojednania o politickej reakcii na krízu (IPCR), ktoré Rada schválila 25. júna 2013
   (1), sú navrhnuté tak, aby v prípade veľkej krízy uľahčili včasnú koordináciu a reakciu na politickej úrovni EÚ. IPCR tiež podporujú koordináciu na politickej úrovni pri reakcii na využitie doložky o solidarite (článok 222 ZFEÚ) v zmysle rozhodnutia Rady 2014/415/EÚ o vykonávaní doložky o solidarite zo strany Únie prijatého 24. júna 2014. V štandardných operačných postupoch (2) sa stanovuje proces aktivácie a následné opatrenia, ktoré sa majú prijať.

ARGUS: Krízový koordinačný systém zriadený Európskou komisiou v roku 2005 s cieľom zabezpečiť osobitný koordinačný proces v prípade vážnej krízy zasahujúcej viacero odvetví. Opiera sa o rovnomenný spoločný systém rýchleho varovania (IT nástroj). ARGUS predpokladá dve fázy, pričom vo fáze II (v prípade veľkej krízy zasahujúcej viacero odvetví) sa zvolávajú stretnutia krízového koordinačného výboru (CCC) pod vedením predsedu Komisie alebo člena Komisie, ktorému bola pridelená zodpovednosť. CCC združuje zástupcov príslušných generálnych riaditeľstiev Komisie, kabinetov a ďalších útvarov EÚ s cieľom viesť a koordinovať reakciu Komisie na krízu. CCC, ktorému predsedá zástupca generálneho tajomníka, posudzuje situáciu, zvažuje možnosti a prijíma užitočné rozhodnutia, pokiaľ ide o nástroje a prostriedky EÚ patriace do zodpovednosti Komisie, a zabezpečuje vykonávanie týchto rozhodnutí (3)
   (4).

Krízový reakčný mechanizmus ESVČ: Krízový reakčný mechanizmus ESVČ je štruktúrovaný systém, ktorým ESVČ reaguje na krízu a núdzové situácie, ktoré majú vonkajšiu povahu alebo významný vonkajší rozmer (vrátane hybridných hrozieb) a ktoré môžu ovplyvňovať alebo skutočne ovplyvňujú záujmy EÚ alebo niektorého z členských štátov. Zabezpečením účasti príslušných úradníkov Komisie, ako aj úradníkov sekretariátu Rady na svojich stretnutiach uľahčuje krízový reakčný mechanizmus synergiu medzi diplomatickými, bezpečnostnými a obrannými zložkami s finančnými, obchodnými a kooperačnými nástrojmi riadenými Komisiou. Krízová jednotka môže byť aktivovaná na obdobie trvania krízy.

Mechanizmy spolupráce

Sieť jednotiek CSIRT: Sieť jednotiek pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov združuje všetky vnútroštátne a vládne jednotky CSIRT a CERT-EU. Cieľom siete je umožniť a zlepšiť výmenu informácií medzi jednotkami CSIRT o hrozbách a kybernetických incidentoch, ako aj spolupracovať pri reagovaní na kybernetické incidenty a krízy.

Horizontálna pracovná skupina Rady pre kybernetické otázky: táto pracovná skupina bola zriadená s cieľom zabezpečovať strategickú a horizontálnu koordináciu kybernetických politických otázok v Rade a možno ju zapojiť aj do legislatívnych či nelegislatívnych činností.

Aktéri

Agentúra ENISA: Agentúra Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť bola zriadená v roku 2004. Agentúra úzko spolupracuje s členskými štátmi a súkromným sektorom na poskytovaní odporúčaní a riešení v oblastiach, ako sú napríklad celoeurópske cvičné simulácie v oblasti kybernetickej bezpečnosti, príprava národných stratégií kybernetickej bezpečnosti, spolupráca jednotiek CSIRT a budovanie kapacít. Agentúra ENISA spolupracuje priamo s jednotkami CSIRT v celej EÚ a pôsobí ako sekretariát siete jednotiek CSIRT.

ERCC: Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie v Komisii (v rámci generálneho riaditeľstva pre civilnú ochranu a operácie humanitárnej pomoci EÚ – GR ECHO) nepretržite podporuje a koordinuje celý rad činností v oblasti prevencie, pripravenosti a reakcie. Začalo svoju činnosť v roku 2013 a funguje ako centrála Komisie pre reakcie na krízu (spolupracuje s ostatnými krízovými štábmi EÚ), ako aj ústredné kontaktné miesto pre IPCR s nepretržitou prevádzkou.

Europol/EC3: Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite (EC3), ktoré bolo zriadené v roku 2013 v rámci Europolu, podporuje reakciu orgánov presadzovania práva na počítačovú kriminalitu v EÚ. EC3 poskytuje operačnú a analytickú podporu pri vyšetrovacích činnostiach v členských štátoch a slúži ako ústredie pre kriminalistické a spravodajské informácie, pričom podporuje operácie a vyšetrovania v členských štátov poskytovaním operačnej analýzy, koordinácie a odborných znalostí, ako aj vysoko špecializovaných technických a digitálnych forenzných podporných kapacít.

CERT-EU: tím reakcie na núdzové počítačové situácie v európskych inštitúciách, orgánoch a agentúrach má za úlohu zlepšiť ochranu inštitúcií, orgánov a agentúr EÚ pred kybernetickými hrozbami. Je členom siete jednotiek CSIRT. CERT-EU uzavrel technické dohody o zdieľaní informácií o kybernetických hrozbách s útvarom NATO pre počítačové incidenty (CIRC), niektorými tretími krajinami a hlavnými obchodnými aktérmi v oblasti kybernetickej bezpečnosti.

Spravodajská komunita EÚ pozostáva z Centra EÚ pre analýzu spravodajských informácií (INTCEN) a Spravodajského útvaru (EUMS INT) Vojenského štábu EÚ (EUMS) v rámci SIAC – jednotnej kapacity na analýzu spravodajských informácií. Poslaním SIAC je poskytovať spravodajské analýzy, včasné varovanie a informácie o situácii vysokému predstaviteľovi Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej službe pre vonkajšiu činnosť (ESVČ). SIAC ponúka svoje služby v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP), spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP) a boja proti terorizmu rôznym rozhodovacím orgánom EÚ, ako aj členským štátom. EU INTCEN a EUMS INT nie sú operačné agentúry a nie sú vybavené na zber informácií. Za operačnú úroveň spravodajských informácií sú zodpovedné členské štáty. SIAC sa zaoberá len strategickou analýzou.

Stredisko EÚ pre hybridné hrozby: V spoločnom oznámení o boji proti hybridným hrozbám z apríla 2016 sa za kontaktné miesto pre všetky zdrojové analýzy o hybridných hrozbách v EÚ určilo stredisko EÚ pre hybridné hrozby: jeho mandát bol v decembri 2016 schválený Komisiou prostredníctvom konzultácií medzi jednotlivými útvarmi. Stredisko EÚ pre hybridné hrozby má sídlo v INTCEN a je súčasťou SIAC, a teda spolupracuje s EUMS INT a má nastálo prideleného člena armády. Hybridné znamená cielené využívanie kombinácie viacerých skrytých/otvorených, vojenských a civilných nástrojov a stimulov, ako sú napríklad kybernetické útoky, dezinformačné kampane, špionáž, hospodársky tlak, využívanie spojeneckých síl alebo iných podvratných činností zo strany štátnych alebo neštátnych subjektov. Stredisko EÚ pre hybridné hrozby spolupracuje s rozsiahlou sieťou kontaktných miest v rámci Komisie, ako aj členských štátov, s cieľom poskytnúť integrovanú reakciu/celovládny prístup, ktoré sú v boji proti rôznym výzvam potrebné.

SITROOM EÚ: Situačné stredisko EÚ je súčasťou Centra EÚ pre analýzu spravodajských informácií (EU INTCEN) a poskytuje ESVČ operačné kapacity s cieľom zabezpečiť okamžitú a účinnú reakciu na krízy. Je stálym civilno-vojenským pohotovostným orgánom a zabezpečuje celosvetové monitorovanie a situačné povedomie v nepretržitej prevádzke.

Relevantné nástroje

Rámec pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti: Rámec schválený v júni 2017 je súčasťou prístupu EÚ ku kybernetickej diplomacii, ktorá prispieva k predchádzaniu konfliktom, k zmierňovaniu hrozieb v oblasti kybernetickej bezpečnosti a väčšej stabilite v medzinárodných vzťahoch. Rámec v plnej miere využíva opatrenia v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, v prípade potreby aj reštriktívne opatrenia. Využívanie opatrení v uvedenom rámci by malo podporovať spoluprácu, uľahčovať zmierňovanie okamžitých a dlhodobých hrozieb a ovplyvňovať správanie príslušných páchateľov a potenciálnych agresorov v dlhodobom horizonte.

2.   KOORDINÁCIA V PRÍPADE KYBERNETICKEJ KRÍZY V RÁMCI DOJEDNANÍ IPCR – ÚROVEŇ HORIZONTÁLNEJ KOORDINÁCIE A POLITICKÁ ESKALÁCIA

Dojednania o IPCR sa môžu použiť (a boli použité) na riešenie technických a operačných otázok, ale vždy z politického alebo strategického hľadiska.

Pokiaľ ide o eskaláciu, IPCR sa môže použiť podľa úrovne krízy, a to prechodom z „režimu monitorovania“ do „režimu výmeny informácií“, ktorý predstavuje prvú úroveň aktivácie IPCR, či do „úplnej aktivácie IPCR“.

Úplná aktivácia je rozhodnutie, ktoré prináleží rotujúcemu predsedníctvu Rady EÚ. Komisia, ESVČ a GSR môžu aktivovať IPCR v režime výmeny informácií. Monitorovanie a výmena informácií aktivujú rôzne úrovne výmeny informácií, pričom výmena informácií aktivuje dopyt po vypracovaní správ o ISAA. Pri úplnej aktivácii pribudnú k danému súboru nástrojov stretnutia IPCR pri okrúhlom stole, čím sa zabezpečí účasť predsedníctva pri okrúhlom stole (zvyčajne v osobe predsedu Coreperu II alebo odborníka z danej oblasti na úrovni radcu stáleho zastúpenia, ale vo výnimočných prípadoch sa stretnutia za okrúhlym stolom konali na ministerskej úrovni).

Aktéri

| | Vedúce postavenie má rotujúce predsedníctvo (obyčajne predseda Coreperu) |
| --- | --- |

Vedúce postavenie má rotujúce predsedníctvo (obyčajne predseda Coreperu)

| | Európska rada je zastúpená kabinetom predsedu |
| --- | --- |

Európska rada je zastúpená kabinetom predsedu

| | Európska komisia je zastúpená na úrovni zástupcu generálneho tajomníka Rady alebo generálnych riaditeľstiev a/alebo odborníkov z danej oblasti, |
| --- | --- |

Európska komisia je zastúpená na úrovni zástupcu generálneho tajomníka Rady alebo generálnych riaditeľstiev a/alebo odborníkov z danej oblasti,

| | ESVČ je zastúpená na úrovni zástupcu generálneho tajomníka Rady/výkonného riaditeľa a/alebo odborníkov z danej oblasti, |
| --- | --- |

ESVČ je zastúpená na úrovni zástupcu generálneho tajomníka Rady/výkonného riaditeľa a/alebo odborníkov z danej oblasti,

| | GSR je zastúpený kanceláriou generálneho tajomníka, tímom IPCR a zodpovednými GR |
| --- | --- |

GSR je zastúpený kanceláriou generálneho tajomníka, tímom IPCR a zodpovednými GR

Rozsah činností: Vytvorenie spoločného integrovaného pohľadu na situáciu a zvyšovanie povedomia o problémoch alebo nedostatkoch na každej z troch úrovní s cieľom riešiť ich na politickej úrovni, prijímanie rozhodnutí v rámci stretnutí za okrúhlym stolom, pokiaľ spadajú do kompetencie účastníkov, alebo predkladanie návrhov opatrení, ktorými sa bude zaoberať Coreper II a Rada.

Spoločné situačné povedomie:

| | (neaktívne): Možno vytvoriť monitorovacie stránky IPCR s cieľom sledovať vývoj situácií, ktoré by mohli prerásť do krízy s dôsledkami pre EÚ |
| --- | --- |

(neaktívne): Možno vytvoriť monitorovacie stránky IPCR s cieľom sledovať vývoj situácií, ktoré by mohli prerásť do krízy s dôsledkami pre EÚ

| | (výmena informácií IPCR): správy o ISAA vypracuje vedúci útvar ISAA na základe vstupov od útvarov Komisie, ESVČ a členských štátov (získaných prostredníctvom dotazníkov IPCR), |
| --- | --- |

(výmena informácií IPCR): správy o ISAA vypracuje vedúci útvar ISAA na základe vstupov od útvarov Komisie, ESVČ a členských štátov (získaných prostredníctvom dotazníkov IPCR),

| | (úplná aktivácia IPCR): okrem správ o ISAA, neformálne stretnutia IPCR za okrúhlym stolom spájajú rôznych dotknutých aktérov v členských štátoch, Komisii, ESVČ, príslušných agentúrach atď., aby diskutovali o nedostatkoch a problémoch |
| --- | --- |

(úplná aktivácia IPCR): okrem správ o ISAA, neformálne stretnutia IPCR za okrúhlym stolom spájajú rôznych dotknutých aktérov v členských štátoch, Komisii, ESVČ, príslušných agentúrach atď., aby diskutovali o nedostatkoch a problémoch

Spolupráca a reakcia:

aktivácia/synchronizácia ďalších mechanizmov/nástrojov krízového riadenia v závislosti od povahy a dosahu incidentu. Môžu medzi ne patriť napríklad mechanizmus v oblasti civilnej ochrany, rámec pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti alebo „spoločný rámec pre boj proti hybridným hrozbám“.

Krízová komunikácia:

Sieť krízového komunikátora IPCR môže aktivovať predsedníctvo po porade s príslušnými útvarmi Komisie, GSR a ESVČ s cieľom podporiť vypracovávanie spoločných správ alebo rozvíjať najúčinnejšie komunikačné nástroje.

3.   RIADENIE KYBERNETICKÝCH KRÍZ V SYSTÉME ARGUS – VÝMENA INFORMÁCIÍ V RÁMCI EURÓPSKEJ KOMISIE

Z dôvodu neočakávaných kríz, ako napr. teroristických útokov v Madride (marec 2004), cunami v juhovýchodnej Ázii (december 2004) či teroristických útokov v Londýne (júl 2005), ktoré si vyžadovali opatrenia na európskej úrovni, Komisia v roku 2005 vytvorila koordinačný systém ARGUS, podporovaný rovnomenným spoločným systémom rýchleho varovania (5)
   (6). Jeho cieľom je v prípade vážnej krízy zasahujúcej viacero odvetví poskytnúť špecifický krízový koordinačný postup, a tak umožniť výmenu informácií súvisiacich s krízou v reálnom čase a zabezpečiť rýchle prijímanie rozhodnutí.

ARGUS definuje dve fázy, a to v závislosti od závažnosti udalosti:

| | Fáza I: používa sa na „výmenu informácií“ o kríze obmedzeného rozsahu.
  Medzi príklady nedávno nahlásených udalostí vo fáze I patria lesné požiare v Portugalsku a Izraeli, útok v Berlíne v roku 2016, záplavy v Albánsku, hurikán Matthew na Haiti a sucho v Bolívii. Každé GR môže otvoriť udalosť vo fáze I, keď usúdi, že situácia v jeho oblasti pôsobnosti je dostatočne závažná na to, že oprávňuje na výmenu informácií alebo z nej môže profitovať. Napríklad GR CNECT alebo GR HOME môže otvoriť udalosť vo fáze I, keď usúdia, že situácia z kybernetického hľadiska v ich príslušnej oblasti pôsobnosti je dostatočne závažná na to, že oprávňuje na výmenu informácií alebo z nej môže profitovať. |
| --- | --- |

Fáza I: používa sa na „výmenu informácií“ o kríze obmedzeného rozsahu.

Medzi príklady nedávno nahlásených udalostí vo fáze I patria lesné požiare v Portugalsku a Izraeli, útok v Berlíne v roku 2016, záplavy v Albánsku, hurikán Matthew na Haiti a sucho v Bolívii. Každé GR môže otvoriť udalosť vo fáze I, keď usúdi, že situácia v jeho oblasti pôsobnosti je dostatočne závažná na to, že oprávňuje na výmenu informácií alebo z nej môže profitovať. Napríklad GR CNECT alebo GR HOME môže otvoriť udalosť vo fáze I, keď usúdia, že situácia z kybernetického hľadiska v ich príslušnej oblasti pôsobnosti je dostatočne závažná na to, že oprávňuje na výmenu informácií alebo z nej môže profitovať.

| | Fáza II: spúšťa sa v prípade závažnej krízy zasahujúcej viacero odvetví alebo predpokladanej alebo bezprostrednej hrozby pre Úniu.
  Vo fáze II sa spustí osobitný koordinačný proces, ktorý Komisii umožní prijať rozhodnutia a riadiť rýchlu, koordinovanú a koherentnú reakciu na najvyššej úrovni v oblasti jej právomoci a v spolupráci s inými inštitúciami. Fáza II sa vzťahuje na vážnu krízu zasahujúcu viacero odvetví alebo predpokladanú či bezprostrednú hrozbu jej vzniku. Medzi príklady udalostí vo fáze II patrí migračná/utečenecká kríza (ktorá sa začala v roku 2015 a trvá dodnes), trojnásobná katastrofa vo Fukušime (2011) a výbuch sopky Eyjafjallajökull na Islande (2010).
  Fázu II aktivuje predseda z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť člena Komisie. Predseda sa môže rozhodnúť, že politickú zodpovednosť za reakciu Komisie bude niesť komisár zodpovedný za útvar, ktorého sa daná kríza najviac dotýka, alebo on sám.
  Počíta sa pri nej s mimoriadnymi zasadnutiami krízového koordinačného výboru (CCC), ktoré sa zvolávajú pod vedením predsedu alebo komisára, ktorému bola pridelená príslušná zodpovednosť, a zvoláva ich SG prostredníctvom IT nástroja ARGUS. Krízový koordinačný výbor je osobitný útvar operačného krízového riadenia, zriadený s cieľom viesť a koordinovať reakciu Komisie na krízu, ktorý združuje zástupcov príslušných generálnych riaditeľstiev Komisie, kabinetov a iných útvarov Komisie. Tento výbor, ktorému predsedá zástupca generálneho tajomníka, posudzuje situáciu, zvažuje možnosti a prijíma rozhodnutia, ako aj zabezpečuje, aby sa rozhodnutia a opatrenia vykonávali, a zároveň zabezpečuje, aby reakcia bola ucelená a konzistentná. Výboru poskytuje podporu SG. |
| --- | --- |

Fáza II: spúšťa sa v prípade závažnej krízy zasahujúcej viacero odvetví alebo predpokladanej alebo bezprostrednej hrozby pre Úniu.

Vo fáze II sa spustí osobitný koordinačný proces, ktorý Komisii umožní prijať rozhodnutia a riadiť rýchlu, koordinovanú a koherentnú reakciu na najvyššej úrovni v oblasti jej právomoci a v spolupráci s inými inštitúciami. Fáza II sa vzťahuje na vážnu krízu zasahujúcu viacero odvetví alebo predpokladanú či bezprostrednú hrozbu jej vzniku. Medzi príklady udalostí vo fáze II patrí migračná/utečenecká kríza (ktorá sa začala v roku 2015 a trvá dodnes), trojnásobná katastrofa vo Fukušime (2011) a výbuch sopky Eyjafjallajökull na Islande (2010).

Fázu II aktivuje predseda z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť člena Komisie. Predseda sa môže rozhodnúť, že politickú zodpovednosť za reakciu Komisie bude niesť komisár zodpovedný za útvar, ktorého sa daná kríza najviac dotýka, alebo on sám.

Počíta sa pri nej s mimoriadnymi zasadnutiami krízového koordinačného výboru (CCC), ktoré sa zvolávajú pod vedením predsedu alebo komisára, ktorému bola pridelená príslušná zodpovednosť, a zvoláva ich SG prostredníctvom IT nástroja ARGUS. Krízový koordinačný výbor je osobitný útvar operačného krízového riadenia, zriadený s cieľom viesť a koordinovať reakciu Komisie na krízu, ktorý združuje zástupcov príslušných generálnych riaditeľstiev Komisie, kabinetov a iných útvarov Komisie. Tento výbor, ktorému predsedá zástupca generálneho tajomníka, posudzuje situáciu, zvažuje možnosti a prijíma rozhodnutia, ako aj zabezpečuje, aby sa rozhodnutia a opatrenia vykonávali, a zároveň zabezpečuje, aby reakcia bola ucelená a konzistentná. Výboru poskytuje podporu SG.

4.   KRÍZOVÝ REAKČNÝ MECHANIZMUS ESVČ

Krízový reakčný mechanizmus ESVČ sa aktivuje pri výskyte závažnej situácie alebo stavu núdze, ktorý sa týka alebo akokoľvek zahŕňa vonkajší rozmer EÚ. Krízový reakčný mechanizmus aktivuje zástupca generálneho tajomníka zodpovedný za krízové riadenie, a to po konzultácii s VP/PK alebo generálnym tajomníkom. Zástupcu generálneho tajomníka zodpovedného za krízové riadenie môže o spustenie krízového reakčného mechanizmu požiadať aj VP/PK, generálny tajomník alebo iný zástupca generálneho tajomníka či výkonný riaditeľ.

Tento krízový reakčný mechanizmus prispieva k súdržnej reakcii EÚ na krízu v rámci bezpečnostnej stratégie. Uľahčuje najmä súčinnosť medzi diplomatickými, bezpečnostnými a obrannými zložkami s finančnými, obchodnými a kooperačnými nástrojmi riadenými Komisiou.

Je prepojený so spoločným systémom rýchleho varovania (ARGUS) a integrovanými dojednaniami EÚ o politickej reakcii na krízu (IPCR) s cieľom využiť súčinnosť v prípade simultánnej aktivácie. Situačné stredisko v rámci ESVČ funguje ako komunikačný uzol medzi ESVČ a systémami reakcie na núdzové situácie v Rade a Komisii.

Zvyčajne je prvým krokom súvisiacim s implementáciou tohto mechanizmu zvolanie krízového stretnutia členov vyššieho manažmentu ESVČ, Komisie a Rady, ktorých sa daná kríza priamo dotýka. Na krízovom stretnutí sa posudzujú krátkodobé účinky krízy a môže sa dospieť k dohode o prijatí okamžitých opatrení alebo o aktivácii krízovej jednotky či zvolaní krízovej platformy. Tieto opatrenia možno realizovať v akomkoľvek časovom poradí.

Krízová jednotka je malá operačná jednotka, kde sa zástupcovia útvarov ESVČ, Komisie a Rady, ktoré sú zapojené do reakcie na danú krízu, stretávajú, aby priebežne monitorovali situáciu s cieľom poskytnúť subjektom s rozhodovacou právomocou na ústredí ESVČ podporu. V prípade aktivácie zabezpečuje krízová jednotka nepretržitú prevádzku.

Krízová platforma združuje príslušné útvary ESVČ, Komisie a Rady s cieľom poskytnúť posúdenie strednodobých a dlhodobých dôsledkov krízy a dohodnúť sa na opatreniach, ktoré sa majú prijať. Predsedá jej VP/PK alebo generálny tajomník či zástupca generálneho tajomníka zodpovedný za krízové riadenie. V rámci krízovej platformy sa hodnotí účinnosť opatrení EÚ v krajine alebo regióne zasiahnutom krízou, rozhoduje sa o zmenách dodatočných opatrení a diskutuje sa o návrhoch opatrení Rady. Krízová platforma zasadá ad hoc; preto sa neaktivuje natrvalo.

Pracovná skupina je zložená zo zástupcov útvarov zapojených do reakcie a môže byť aktivovaná s cieľom sledovať a uľahčiť vykonávanie reakcie EÚ. Hodnotí aj vplyv opatrení EÚ, pripravuje politické dokumenty a dokumenty s alternatívami, prispieva k príprave politického rámca pre krízový prístup, prispieva ku komunikačnej stratégii, a prijíma akékoľvek iné dojednania, ktoré môžu uľahčiť vykonávanie reakcie EÚ.

5.   REFERENČNÉ DOKUMENTY

Nižšie je uvedený zoznam referenčných dokumentov, ktoré sa pri príprave tejto koncepcie zohľadnili:

| — | Európsky rámec spolupráce v prípade kybernetickej krízy, verzia 1, 17. októbra 2012 |
| --- | --- |

—

Európsky rámec spolupráce v prípade kybernetickej krízy, verzia 1, 17. októbra 2012

| — | Správa o spolupráci a riadení v prípade kybernetickej krízy, ENISA, 2014, |
| --- | --- |

—

Správa o spolupráci a riadení v prípade kybernetickej krízy, ENISA, 2014,

| — | Užitočné informácie pre reakciu na bezpečnostné incidenty, ENISA, 2014, |
| --- | --- |

—

Užitočné informácie pre reakciu na bezpečnostné incidenty, ENISA, 2014,

| — | Spoločné postupy krízového riadenia na úrovni EÚ a ich uplatniteľnosť na kybernetické krízy, ENISA 2015, |
| --- | --- |

—

Spoločné postupy krízového riadenia na úrovni EÚ a ich uplatniteľnosť na kybernetické krízy, ENISA 2015,

| — | Stratégie reakcie na incidenty a spolupráca v prípade kybernetickej krízy, ENISA, 2016, |
| --- | --- |

—

Stratégie reakcie na incidenty a spolupráca v prípade kybernetickej krízy, ENISA, 2016,

| — | Štandardné operačné postupy EÚ v oblasti kybernetiky, ENISA, 2016, |
| --- | --- |

—

Štandardné operačné postupy EÚ v oblasti kybernetiky, ENISA, 2016,

| — | Príručka osvedčených postupov taxonómie v oblasti prevencie a odhaľovania incidentov, ENISA, 2017, |
| --- | --- |

—

Príručka osvedčených postupov taxonómie v oblasti prevencie a odhaľovania incidentov, ENISA, 2017,

| — | Oznámenie o posilnení odolnosti kybernetického systému a podpore konkurencieschopného a inovačného odvetvia kybernetickej bezpečnosti v Európe, COM(2016) 410 final, 5. júla 2016, |
| --- | --- |

—

Oznámenie o posilnení odolnosti kybernetického systému a podpore konkurencieschopného a inovačného odvetvia kybernetickej bezpečnosti v Európe, COM(2016) 410 final, 5. júla 2016,

| — | Závery Rady o posilnení európskeho systému kybernetickej odolnosti a podpore konkurencieschopného a inovačného odvetvia kybernetickej bezpečnosti v Európe – závery Rady z 15. novembra 2016, 14540/16, |
| --- | --- |

—

Závery Rady o posilnení európskeho systému kybernetickej odolnosti a podpore konkurencieschopného a inovačného odvetvia kybernetickej bezpečnosti v Európe – závery Rady z 15. novembra 2016, 14540/16,

| — | Rozhodnutie Rady 2014/415/EÚ z 24. júna 2014 o podrobnostiach vykonávania doložky o solidarite Úniou (Ú. v. EÚ L 192, 1.7.2014, s. 53), |
| --- | --- |

—

Rozhodnutie Rady 2014/415/EÚ z 24. júna 2014 o podrobnostiach vykonávania doložky o solidarite Úniou (Ú. v. EÚ L 192, 1.7.2014, s. 53),

| — | Ukončenie procesu preskúmania dojednaní o núdzovej a krízovej koordinácii: dojednania o integrovanej politickej reakcii na krízu EÚ, 10708/13, 7. júna 2013, |
| --- | --- |

—

Ukončenie procesu preskúmania dojednaní o núdzovej a krízovej koordinácii: dojednania o integrovanej politickej reakcii na krízu EÚ, 10708/13, 7. júna 2013,

| — | Integrovaná situačná informovanosť a analýza – štandardné operačné postupy, DS 1570/15, 22. októbra 2015, |
| --- | --- |

—

Integrovaná situačná informovanosť a analýza – štandardné operačné postupy, DS 1570/15, 22. októbra 2015,

| — | Ustanovenia Komisie o spoločnom systéme rýchleho varovania „ARGUS“, KOM(2005) 662 v konečnom znení, 23. decembra 2005, |
| --- | --- |

—

Ustanovenia Komisie o spoločnom systéme rýchleho varovania „ARGUS“, KOM(2005) 662 v konečnom znení, 23. decembra 2005,

| — | Rozhodnutie Komisie 2006/25/ES z 23. decembra 2005, ktorým sa mení a dopĺňa rokovací poriadok Komisie (Ú. v. EÚ L 19, 24.1.2006, s. 20) |
| --- | --- |

—

Rozhodnutie Komisie 2006/25/ES z 23. decembra 2005, ktorým sa mení a dopĺňa rokovací poriadok Komisie (Ú. v. EÚ L 19, 24.1.2006, s. 20)

| — | Spôsob fungovania systému ARGUS, Európska komisia, 23. októbra 2013, |
| --- | --- |

—

Spôsob fungovania systému ARGUS, Európska komisia, 23. októbra 2013,

| — | Závery Rady o rámci pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti („súbor kybernetických nástrojov“), dokument 9916/17, |
| --- | --- |

—

Závery Rady o rámci pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti („súbor kybernetických nástrojov“), dokument 9916/17,

| — | Operačný protokol EÚ na boj proti hybridným hrozbám „operačný protokol EÚ“, dokument SWD(2016) 227, |
| --- | --- |

—

Operačný protokol EÚ na boj proti hybridným hrozbám „operačný protokol EÚ“, dokument SWD(2016) 227,

| — | Krízový reakčný mechanizmus ESVČ, 8. novembra 2016 [Ares(2017)880661] Spoločný pracovný dokument útvarov – Operačný protokol EÚ na boj proti hybridným hrozbám „operačný protokol EÚ“, SWD(2016) 227 final, 5. júla 2016. |
| --- | --- |

—

Krízový reakčný mechanizmus ESVČ, 8. novembra 2016 [Ares(2017)880661] Spoločný pracovný dokument útvarov – Operačný protokol EÚ na boj proti hybridným hrozbám „operačný protokol EÚ“, SWD(2016) 227 final, 5. júla 2016.

| — | Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade: Spoločný rámec pre boj proti hybridným hrozbám – reakcia Európskej únie, JOIN (2016) 18 final, 6. apríla 2016, |
| --- | --- |

—

Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade: Spoločný rámec pre boj proti hybridným hrozbám – reakcia Európskej únie, JOIN (2016) 18 final, 6. apríla 2016,

| — | ESVČ(2016) 1674 – Pracovný dokument Európskej služby pre vonkajšiu činnosť – Stredisko EÚ pre hybridné hrozby – Mandát. |
| --- | --- |

—

ESVČ(2016) 1674 – Pracovný dokument Európskej služby pre vonkajšiu činnosť – Stredisko EÚ pre hybridné hrozby – Mandát.

6.   OSOBITNÉ PRVKY KYBERNETICKEJ BEZPEČNOSTI V PROCESE IPCR

Image 3

---

(1)  10708/13 – „Ukončenie procesu preskúmania dojednaní o núdzovej a krízovej koordinácii: dojednania o integrovanej politickej krízovej reakcii EÚ“, ktoré Rada schválila 24. júna 2013.

(2)  12607/15 „Štandardné operačné postupy IPCR“, ktoré schválila skupina priateľov predsedníctva a ktoré vzal Coreper na vedomie v októbri 2015.

(3)  Ustanovenia Komisie o spoločnom systéme rýchleho varovania „ARGUS“, KOM(2005) 662 v konečnom znení, 23. decembra 2005.

(4)  Rozhodnutie Komisie 2006/25/ES, Euratom z 23. decembra 2005, ktorým sa mení a dopĺňa rokovací poriadok Komisie (Ú. v. EÚ L 19, 24.1.2006, s. 20), o vytvorení systému rýchleho varovania ARGUS.

(5)  Komisia Európskych spoločenstiev, 23. decembra 2005, Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Ustanovenia Komisie o spoločnom systéme rýchleho varovania „ARGUS“, KOM(2005) 662 v konečnom znení.

(6)  Rozhodnutie 2006/25/ES, Euratom.

---

Korigendá

| 19.9.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/59 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/59

---

Korigendum k rozhodnutiu Komisie 2009/864/ES z 30. novembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2007/777/ES, pokiaľ ide o dovoz sušeného mäsa z určitých oblastí Južnej Afriky a z Uruguaja do Spoločenstva

(
  Úradný vestník Európskej únie L 314 z 1. decembra 2009
  )

Na strane 99 v prvom riadku piatom stĺpci tabuľky prílohy, ktorou sa nahrádza časť 3 prílohy II k rozhodnutiu 2007/777/ES:

namiesto:

| „2. | Párnokopytníky z farmových chovov (okrem ošípaných)“ |
| --- | --- |

„2.

má byť:

| „2. | Párnokopytníky z farmových chovov (ošípané)“. |
| --- | --- |

„2.

---