# Euroopa Liidu L 335/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 335 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik15. detsember 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 335

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik15. detsember 2017

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2305, 12. detsember 2017, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse vahendite ning majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi jaoks ette nähtud vahendite muutmisega | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2306, 12. detsember 2017, millega muudetakse määrust (EL) nr 230/2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 6 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2305, 12. detsember 2017, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse vahendite ning majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi jaoks ette nähtud vahendite muutmisega

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2306, 12. detsember 2017, millega muudetakse määrust (EL) nr 230/2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

6

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. septembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1566 (millega kehtestatakse ajutiselt Ukraina suhtes ühepoolsed kaubandusmeetmed, mis täiendavad assotsieerimislepingu raames kättesaadavaks tehtud kaubanduskontsessioone) parandus ( ELT L 254, 30.9.2017 ) | 11 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. septembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1566 (millega kehtestatakse ajutiselt Ukraina suhtes ühepoolsed kaubandusmeetmed, mis täiendavad assotsieerimislepingu raames kättesaadavaks tehtud kaubanduskontsessioone) parandus ( ELT L 254, 30.9.2017 )

( ELT L 254, 30.9.2017 )

11

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 15.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 335/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 335/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/2305,

12. detsember 2017,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse vahendite ning majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi jaoks ette nähtud vahendite muutmisega

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 177,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1303/2013 (2) on ette nähtud ühised üldnormid, mida kohaldatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1303/2013 (2) on ette nähtud ühised üldnormid, mida kohaldatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide suhtes.

| (2) | Vastavalt nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 7 lõikele 1 ja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92 lõikele 3 vaatas komisjon 2016. aastal läbi kõik liikmesriikidele aastatel 2017–2020 ühtekuuluvuspoliitika majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames tehtavad eraldised. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 7 lõikele 1 ja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92 lõikele 3 vaatas komisjon 2016. aastal läbi kõik liikmesriikidele aastatel 2017–2020 ühtekuuluvuspoliitika majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames tehtavad eraldised.

| (3) | Vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 7 lõikele 3 ja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92 lõikele 3 esitas komisjon selle läbivaatamise tulemused 30. juuni 2016. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2017. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele ja ühtekuuluvuspoliitika rahastamispaketi kohandustele“. Komisjon märkis teatises, et kõige värskema statistika kohaselt oli kogueraldiste ja läbivaadatud eraldiste vaheline summeeritud erinevus suurem kui +/– 5 % Belgias, Tšehhi Vabariigis, Taanis, Eestis, Iirimaal, Kreekas, Hispaanias, Horvaatias, Itaalias, Küprosel, Madalmaades, Sloveenias, Slovakkias, Soomes, Rootsis ja Ühendkuningriigis. Lisaks märkis komisjon, et arvestades kogurahvatulu ühe elaniku kohta aastatel 2012–2014 vastab Küpros alates 1. jaanuarist 2017 kõikidele nõuetele, mis on vajalikud Ühtekuuluvusfondi toetuse saamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 7 lõikele 3 ja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92 lõikele 3 esitas komisjon selle läbivaatamise tulemused 30. juuni 2016. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2017. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele ja ühtekuuluvuspoliitika rahastamispaketi kohandustele“. Komisjon märkis teatises, et kõige värskema statistika kohaselt oli kogueraldiste ja läbivaadatud eraldiste vaheline summeeritud erinevus suurem kui +/– 5 % Belgias, Tšehhi Vabariigis, Taanis, Eestis, Iirimaal, Kreekas, Hispaanias, Horvaatias, Itaalias, Küprosel, Madalmaades, Sloveenias, Slovakkias, Soomes, Rootsis ja Ühendkuningriigis. Lisaks märkis komisjon, et arvestades kogurahvatulu ühe elaniku kohta aastatel 2012–2014 vastab Küpros alates 1. jaanuarist 2017 kõikidele nõuetele, mis on vajalikud Ühtekuuluvusfondi toetuse saamiseks.

| (4) | Määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 7 lõigete 4 ja 5 ning määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt kohandatakse asjaomastele liikmesriikidele tehtud eraldisi vastavalt, kui kohanduste summaarne netomõju ei ole suurem kui neli miljardit eurot. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 7 lõigete 4 ja 5 ning määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt kohandatakse asjaomastele liikmesriikidele tehtud eraldisi vastavalt, kui kohanduste summaarne netomõju ei ole suurem kui neli miljardit eurot.

| (5) | Kuna läbivaatamine mõjutas majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi, Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi ning noorte tööhõive algatuse jaoks eraldatud koguvahendite iga-aastast jaotust, rakendati läbivaatamine komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/1941 (4). |
| --- | --- |

(5)

Kuna läbivaatamine mõjutas majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi, Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi ning noorte tööhõive algatuse jaoks eraldatud koguvahendite iga-aastast jaotust, rakendati läbivaatamine komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/1941 (4).

| (6) | Kõnealuste kohanduste netomõju on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse vahendite suurendamine 4 miljardi euro võrra. Kõnealune vahendite suurenemine peaks kajastuma määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 91 lõikes 1, mida tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuste kohanduste netomõju on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse vahendite suurendamine 4 miljardi euro võrra. Kõnealune vahendite suurenemine peaks kajastuma määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 91 lõikes 1, mida tuleks seega vastavalt muuta.

| (7) | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92 lõikes 1 sätestatud majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendeid ning nende jaotust vähem arenenud piirkondade, üleminekupiirkondade, enam arenenud piirkondade ja Ühtekuuluvusfondist toetust saavate liikmesriikide ning äärepoolseimate piirkondade vahel tuleks vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92 lõikes 1 sätestatud majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendeid ning nende jaotust vähem arenenud piirkondade, üleminekupiirkondade, enam arenenud piirkondade ja Ühtekuuluvusfondist toetust saavate liikmesriikide ning äärepoolseimate piirkondade vahel tuleks vastavalt kohandada.

| (8) | Määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 14 lõike 1 kohaselt moodustavad mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ülemmäärade raames olemas olevad varud finantsraamistiku kulukohustuste koguvaru, mis tuleb teha kättesaadavaks lisaks finantsraamistikus aastate 2016–2020 kohta kindlaks määratud ülemmääradele majanduskasvu ja tööhõive, eriti noorte tööhõive suurendamisega seotud poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. Nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2017/1123 (5) kaotati piirang, mis oli seotud mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ülemmäärade raames olemasolevate varudega aastatel 2014–2017 ning võimaldati nii pikendada noorte tööhõive algatust kuni aastani 2020 ja suurendada ajavahemikul 2017–2020 noorte tööhõive algatusele suunatud sihtotstarbelist eraldist 1,2 miljardi euro võrra (jooksevhindades). Noorte tööhõive algatusele suunatud sihtotstarbelist eraldist, nagu see on sätestatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 91 lõikes 1 ja artikli 92 lõikes 5, tuleks seega vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 14 lõike 1 kohaselt moodustavad mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ülemmäärade raames olemas olevad varud finantsraamistiku kulukohustuste koguvaru, mis tuleb teha kättesaadavaks lisaks finantsraamistikus aastate 2016–2020 kohta kindlaks määratud ülemmääradele majanduskasvu ja tööhõive, eriti noorte tööhõive suurendamisega seotud poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. Nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2017/1123 (5) kaotati piirang, mis oli seotud mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ülemmäärade raames olemasolevate varudega aastatel 2014–2017 ning võimaldati nii pikendada noorte tööhõive algatust kuni aastani 2020 ja suurendada ajavahemikul 2017–2020 noorte tööhõive algatusele suunatud sihtotstarbelist eraldist 1,2 miljardi euro võrra (jooksevhindades). Noorte tööhõive algatusele suunatud sihtotstarbelist eraldist, nagu see on sätestatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 91 lõikes 1 ja artikli 92 lõikes 5, tuleks seega vastavalt kohandada.

| (9) | Komisjon kiitis vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 94 lõikele 2 heaks Taani esitatud ettepaneku paigutada osa talle Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi jaoks ette nähtud assigneeringutest ümber majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla. Ümberpaigutatud summa peaks kajastuma kõnealuse määruse artikli 92 lõikes 9 sätestatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi täitmiseks kättesaadavate koguvahendite kohanduses. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon kiitis vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 94 lõikele 2 heaks Taani esitatud ettepaneku paigutada osa talle Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi jaoks ette nähtud assigneeringutest ümber majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla. Ümberpaigutatud summa peaks kajastuma kõnealuse määruse artikli 92 lõikes 9 sätestatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi täitmiseks kättesaadavate koguvahendite kohanduses.

| (10) | Vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 19 lõikes 1 sätestatud menetlusele kanti nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2015/623 (6) järgmistesse aastatesse üle 11 216 187 326 euro (jooksevhindades) struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi assigneeringuid. Ümberpaigutatud summa peaks kajastuma määruse (EL) nr 1303/2013 VI lisas, kus on sätestatud kulukohustuste assigneeringute jaotus aastate kaupa aastatel 2014–2020. Lisaks kanti järgmistesse aastatesse üle 9 446 050 652 euro (jooksevhindades) Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi assigneeringuid, mida ei olnud võimalik 2014. aastal kulukohustustega siduda ega 2015. aastasse üle kanda. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 19 lõikes 1 sätestatud menetlusele kanti nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2015/623 (6) järgmistesse aastatesse üle 11 216 187 326 euro (jooksevhindades) struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi assigneeringuid. Ümberpaigutatud summa peaks kajastuma määruse (EL) nr 1303/2013 VI lisas, kus on sätestatud kulukohustuste assigneeringute jaotus aastate kaupa aastatel 2014–2020. Lisaks kanti järgmistesse aastatesse üle 9 446 050 652 euro (jooksevhindades) Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi assigneeringuid, mida ei olnud võimalik 2014. aastal kulukohustustega siduda ega 2015. aastasse üle kanda.

| (11) | Võttes arvesse vajadust tagada, et eelarveaastal 2017 kättesaadavaks tehtavad täiendavad eraldised on finantskohustustega kaetud, sealhulgas asjassepuutuvatesse programmidesse tehtavate muudatustega, on asjakohane teha erand kaheksa nädala pikkusest tähtajast, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli (nr 1) (Riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse vajadust tagada, et eelarveaastal 2017 kättesaadavaks tehtavad täiendavad eraldised on finantskohustustega kaetud, sealhulgas asjassepuutuvatesse programmidesse tehtavate muudatustega, on asjakohane teha erand kaheksa nädala pikkusest tähtajast, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli (nr 1) (Riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4.

| (12) | Pidades silmas noorte tööhõive algatust toetavate programmide pikendamise pakilisust, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(12)

Pidades silmas noorte tööhõive algatust toetavate programmide pikendamise pakilisust, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (13) | Määrust (EL) nr 1303/2013 tuleks seetõttu muuta, |
| --- | --- |

(13)

Määrust (EL) nr 1303/2013 tuleks seetõttu muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 1303/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 91 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Eelarveliste kulukohustuste täitmiseks aastatel 2014–2020 ette nähtud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse rahalised vahendid on 329 978 401 458 eurot 2011. aasta hindades vastavalt VI lisas aastate kaupa toodud jaotusele; sellest 325 938 694 233 eurot on eraldatud ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi jaoks ning 4 039 707 225 eurot on sihtotstarbeline eraldis noorte tööhõive algatuse jaoks. Programmitöö ja edasise liidu üldeelarvesse lisamise tarvis korrigeeritakse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse vahendeid aastas 2 % indeksiga.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 91 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Eelarveliste kulukohustuste täitmiseks aastatel 2014–2020 ette nähtud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse rahalised vahendid on 329 978 401 458 eurot 2011. aasta hindades vastavalt VI lisas aastate kaupa toodud jaotusele; sellest 325 938 694 233 eurot on eraldatud ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi jaoks ning 4 039 707 225 eurot on sihtotstarbeline eraldis noorte tööhõive algatuse jaoks. Programmitöö ja edasise liidu üldeelarvesse lisamise tarvis korrigeeritakse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse vahendeid aastas 2 % indeksiga.“

| 2) | Artiklit 92 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid moodustavad 96,09 % koguvahenditest (st kokku 317 103 114 309 eurot) ja need jaotatakse järgmiselt:






  a) | 48,64 % (st kokku 160 498 028 177 eurot) vähem arenenud piirkondadele; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 92 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid moodustavad 96,09 % koguvahenditest (st kokku 317 103 114 309 eurot) ja need jaotatakse järgmiselt:

a)

48,64 % (st kokku 160 498 028 177 eurot) vähem arenenud piirkondadele;

| b) | 10,19 % (st kokku 33 621 675 154 eurot) üleminekupiirkondadele; |
| --- | --- |

b)

10,19 % (st kokku 33 621 675 154 eurot) üleminekupiirkondadele;

| c) | 15,43 % (st kokku 50 914 723 304 eurot) enam arenenud piirkondadele; |
| --- | --- |

c)

15,43 % (st kokku 50 914 723 304 eurot) enam arenenud piirkondadele;

| d) | 20,01 % (st kokku 66 029 882 135 eurot) Ühtekuuluvusfondist toetust saavatele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

d)

20,01 % (st kokku 66 029 882 135 eurot) Ühtekuuluvusfondist toetust saavatele liikmesriikidele;

| e) | 0,42 % (st kokku 1 378 882 914 eurot) täiendava toetusena ELi toimimise lepingu artiklis 349 kindlaks määratud äärepoolseimatele piirkondadele ja NUTS 2. tasandi piirkondadele, mis täidavad 1994. aasta ühinemisakti protokolli (nr 6) artiklis 2 sätestatud kriteeriume.“; |
| --- | --- |

e)

0,42 % (st kokku 1 378 882 914 eurot) täiendava toetusena ELi toimimise lepingu artiklis 349 kindlaks määratud äärepoolseimatele piirkondadele ja NUTS 2. tasandi piirkondadele, mis täidavad 1994. aasta ühinemisakti protokolli (nr 6) artiklis 2 sätestatud kriteeriume.“;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Noorte tööhõive algatusele ettenähtud vahendid on 4 039 707 225 eurot noorte tööhõive algatusele ette nähtud sihtotstarbelisest eraldisest ja vähemalt 4 039 707 225 eurot ESFi sihipärastest investeeringutest.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Noorte tööhõive algatusele ettenähtud vahendid on 4 039 707 225 eurot noorte tööhõive algatusele ette nähtud sihtotstarbelisest eraldisest ja vähemalt 4 039 707 225 eurot ESFi sihipärastest investeeringutest.“;

| c) | lõige 9 asendatakse järgmisega:

  „9.   Aastatel 2014–2020 moodustavad Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi vahendid eelarveliste kulukohustuste täitmiseks fondidest kättesaadavatest koguvahenditest 2,69 % (st kokku 8 865 148 841 eurot).“ |
| --- | --- |

c)

lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.   Aastatel 2014–2020 moodustavad Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi vahendid eelarveliste kulukohustuste täitmiseks fondidest kättesaadavatest koguvahenditest 2,69 % (st kokku 8 865 148 841 eurot).“

| 3) | VI lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

3)

VI lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 12. detsember 2017

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

M. MAASIKAS

---

(1)  Euroopa Parlamendi 30. novembri 2017. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 7. detsembri 2017. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

2

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

3

(4)  Komisjoni 3. novembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1941, millega muudetakse rakendusotsust 2014/190/EL, milles sätestatakse Euroopa Regionaalarengu Fondile, Euroopa Sotsiaalfondile ja Ühtekuuluvusfondile majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi kohaselt ette nähtud koguvahendite iga-aastane jaotus liikmesriikide vahel, noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud sihtotstarbelise eraldise iga-aastane jaotus liikmesriikide vahel ja rahastamiskõlblike piirkondade loetelu ning summad, mis kantakse igale liikmesriigile Ühtekuuluvusfondist ja struktuurifondidest tehtud eraldistest üle Euroopa Ühendamise Rahastule ja enim puudust kannatavate isikute abistamiseks ajavahemikus 2014–2020 (ELT L 299, 5.11.2016, lk 61).

4

(5)  Nõukogu 20. juuni 2017. aasta määrus (EL, Euratom) 2017/1123, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 163, 24.6.2017, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 21. aprilli 2015. aasta määrus (EL, Euratom) 2015/623, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 103, 22.4.2015, lk 1).

6

---

LISA

„VI LISA

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JAOTUS AASTATE KAUPA AASTATEL 2014–2020

Korrigeeritud jaotus aastate kaupa (sh noorte tööhõive algatuse jaoks ettenähtud lisatoetus)

| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurodes 2011. aasta hindades | 34 108 069 924 | 55 725 174 682 | 46 044 910 736 | 48 027 317 164 | 48 240 419 297 | 48 712 359 314 | 49 120 150 341 | 329 978 401 458 |

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kokku

Eurodes 2011. aasta hindades

34 108 069 924

55 725 174 682

46 044 910 736

48 027 317 164

48 240 419 297

48 712 359 314

49 120 150 341

329 978 401 458

---

| 15.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 335/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 335/6

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/2306,

12. detsember 2017,

millega muudetakse määrust (EL) nr 230/2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 209 lõiget 1 ja artikli 212 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduses Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses „Euroopa konsensus“ (2) ning ühisavalduses „Uus Euroopa arengukonsensus“ (3) tunnistati julgeoleku ja arengu vahelist seost. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduses Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses „Euroopa konsensus“ (2) ning ühisavalduses „Uus Euroopa arengukonsensus“ (3) tunnistati julgeoleku ja arengu vahelist seost.

| (2) | Kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030, mis võeti vastu ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooniga, rõhutati rahumeelse ja kaasava ühiskonna toetamise tähtsust nii kestliku arengu eesmärgina (16. eesmärk) kui ka muude tulemuste saavutamiseks arengupoliitika raames. Kestliku arengu 16. eesmärgis on konkreetne nõue „tugevdada riikide asjakohaseid asutusi, sealhulgas rahvusvahelise koostöö kaudu, eesmärgiga suurendada suutlikkust kõikidel tasanditel, eriti arenguriikides, et ära hoida vägivalda ning võidelda terrorismi ja kuritegevusega“. |
| --- | --- |

(2)

Kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030, mis võeti vastu ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooniga, rõhutati rahumeelse ja kaasava ühiskonna toetamise tähtsust nii kestliku arengu eesmärgina (16. eesmärk) kui ka muude tulemuste saavutamiseks arengupoliitika raames. Kestliku arengu 16. eesmärgis on konkreetne nõue „tugevdada riikide asjakohaseid asutusi, sealhulgas rahvusvahelise koostöö kaudu, eesmärgiga suurendada suutlikkust kõikidel tasanditel, eriti arenguriikides, et ära hoida vägivalda ning võidelda terrorismi ja kuritegevusega“.

| (3) | Liidu arengupoliitika peamine eesmärk on vaesuse vähendamine ja pikas perspektiivis vaesuse kaotamine. |
| --- | --- |

(3)

Liidu arengupoliitika peamine eesmärk on vaesuse vähendamine ja pikas perspektiivis vaesuse kaotamine.

| (4) | Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabi komitee 19. veebruari 2016. aasta kõrgetasemelise kohtumise kommünikeega ajakohastati rahu ja julgeoleku valdkonna ametliku arenguabi aruandlusjuhised. Käesoleva määruse kohaselt võetavate meetmete rahastamine on ametlik arenguabi, kui see vastab tingimustele, mis on sätestatud kõnealustes aruandlusjuhistes või edaspidistes aruandlusjuhistes, milles arenguabi komiteel on võimalik kokku leppida. |
| --- | --- |

(4)

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabi komitee 19. veebruari 2016. aasta kõrgetasemelise kohtumise kommünikeega ajakohastati rahu ja julgeoleku valdkonna ametliku arenguabi aruandlusjuhised. Käesoleva määruse kohaselt võetavate meetmete rahastamine on ametlik arenguabi, kui see vastab tingimustele, mis on sätestatud kõnealustes aruandlusjuhistes või edaspidistes aruandlusjuhistes, milles arenguabi komiteel on võimalik kokku leppida.

| (5) | Kolmandate riikide julgeolekusektori osalejaid, sealhulgas erandlikel asjaoludel relvajõude, on konfliktide ennetamisel, kriiside ohjamisel ja stabiliseerimistegevuses oluline toetada, et tagada asjakohased tingimused vaesuse kaotamiseks ja arenguks. Hea valitsemistava, tõhus demokraatlik kontroll ja tsiviiljärelevalve julgeolekusüsteemi, sealhulgas relvajõudude üle ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine on hästi toimiva riigi olulised tunnused igas kontekstis ning neid tuleks edendada, pakkudes kolmandatele riikidele julgeolekusektori reformimisel ulatuslikumat tuge. |
| --- | --- |

(5)

Kolmandate riikide julgeolekusektori osalejaid, sealhulgas erandlikel asjaoludel relvajõude, on konfliktide ennetamisel, kriiside ohjamisel ja stabiliseerimistegevuses oluline toetada, et tagada asjakohased tingimused vaesuse kaotamiseks ja arenguks. Hea valitsemistava, tõhus demokraatlik kontroll ja tsiviiljärelevalve julgeolekusüsteemi, sealhulgas relvajõudude üle ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine on hästi toimiva riigi olulised tunnused igas kontekstis ning neid tuleks edendada, pakkudes kolmandatele riikidele julgeolekusektori reformimisel ulatuslikumat tuge.

| (6) | Euroopa Ülemkogu rõhutas oma ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (ÜJKP) käsitlevates 19.–20. detsembri 2013. aasta järeldustes kui tähtis on toetada partnerriike ja piirkondlikke organisatsioone, pakkudes vajaduse korral koolitust, nõu, varustust ja vahendeid, et nad saaksid kriise üha enam ise ennetada või ohjata. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu rõhutas oma ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (ÜJKP) käsitlevates 19.–20. detsembri 2013. aasta järeldustes kui tähtis on toetada partnerriike ja piirkondlikke organisatsioone, pakkudes vajaduse korral koolitust, nõu, varustust ja vahendeid, et nad saaksid kriise üha enam ise ennetada või ohjata.

| (7) | 28. aprilli 2015. aasta ühisteatises „Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu – partnerite toetamine kriiside ärahoidmisel ja ohjamisel“ kordasid komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja vajadust stabiilse ja turvalise ühiskonna järele, et saavutada arengueesmärgid. |
| --- | --- |

(7)

28. aprilli 2015. aasta ühisteatises „Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu – partnerite toetamine kriiside ärahoidmisel ja ohjamisel“ kordasid komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja vajadust stabiilse ja turvalise ühiskonna järele, et saavutada arengueesmärgid.

| (8) | Kooskõlas ELi tervikliku lähenemisviisiga ja selleks, et ELi toetus oleks võimalikult mõjus, tõhus ja järjepidev, kutsus nõukogu oma ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitlevates 18. mai 2015. aasta järeldustes komisjoni ja välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles töötama liikmesriikidega konsulteerides välja julgeolekusektori reformi toetava, kogu liitu hõlmava strateegilise raamistiku. Nimetatud poliitikakontseptsioon koondab nii ÜJKP kui ka kõik muud asjakohased ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) vahendid ning arengukoostöö vahendid, austades samal ajal nende asjaomaseid õiguslikke aluseid, põhieesmärke ja otsustusmenetlusi. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas ELi tervikliku lähenemisviisiga ja selleks, et ELi toetus oleks võimalikult mõjus, tõhus ja järjepidev, kutsus nõukogu oma ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitlevates 18. mai 2015. aasta järeldustes komisjoni ja välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles töötama liikmesriikidega konsulteerides välja julgeolekusektori reformi toetava, kogu liitu hõlmava strateegilise raamistiku. Nimetatud poliitikakontseptsioon koondab nii ÜJKP kui ka kõik muud asjakohased ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) vahendid ning arengukoostöö vahendid, austades samal ajal nende asjaomaseid õiguslikke aluseid, põhieesmärke ja otsustusmenetlusi.

| (9) | Kolmandate riikide sõjaliste osalejate suutlikkuse suurendamine peaks toimuma osana liidu arengukoostöö poliitikast, kui sellega püütakse täita peamiselt arenguvaldkonna eesmärke, ning osana liidu ÜVJPst, kui sellega püütakse täita peamiselt rahu ja julgeoleku valdkonna eesmärke, kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 40. Käesolevas määruses tunnistatakse menetluste rakendamist ja institutsioonide volituste ulatust liidu arengukoostöö poliitika ning liidu ÜVJP raames. |
| --- | --- |

(9)

Kolmandate riikide sõjaliste osalejate suutlikkuse suurendamine peaks toimuma osana liidu arengukoostöö poliitikast, kui sellega püütakse täita peamiselt arenguvaldkonna eesmärke, ning osana liidu ÜVJPst, kui sellega püütakse täita peamiselt rahu ja julgeoleku valdkonna eesmärke, kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 40. Käesolevas määruses tunnistatakse menetluste rakendamist ja institutsioonide volituste ulatust liidu arengukoostöö poliitika ning liidu ÜVJP raames.

| (10) | Käesoleva määruse kohane liidu abi võiks hõlmata suutlikkuse suurendamise programme arengu ja arenguks vajaliku julgeoleku toetamiseks, sealhulgas koolitamist, juhendamist ja nõustamist näiteks sellistel teemadel nagu inimõigused, valitsemine, õigusriik, naiste ja laste kaitsmine, kriisidele reageerimine tsiviilstruktuuride abil, personalijuhtimine ja tehniline koostöö. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määruse kohane liidu abi võiks hõlmata suutlikkuse suurendamise programme arengu ja arenguks vajaliku julgeoleku toetamiseks, sealhulgas koolitamist, juhendamist ja nõustamist näiteks sellistel teemadel nagu inimõigused, valitsemine, õigusriik, naiste ja laste kaitsmine, kriisidele reageerimine tsiviilstruktuuride abil, personalijuhtimine ja tehniline koostöö.

| (11) | Komisjon jälgib tähelepanelikult käesoleva määruse alusel võetavaid meetmeid. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti nõuetekohaselt ja õigel ajal liidu abi rakendamisest kooskõlas käesoleva määrusega. Hiljemalt 30. juunil 2020 hindab komisjon käesoleva määruse kohaste meetmete mõju, tõhusust ja sidusust seoses kestliku arengu eesmärgiga nr 16. Selleks kaasab komisjon hindamisse kõik asjaomased sidusrühmad, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud omavalitsused, et tagada nende oluline roll selles protsessis. Komisjon teeb asjakohasel juhul liikmesriikidega ühishindamisi. Hindamistulemusi võetakse arvesse programmide koostamisel ja ressursside eraldamisel ning need peavad veelgi edendama liidu välistegevuse järjepidevust ja vastastikust täiendavust. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon jälgib tähelepanelikult käesoleva määruse alusel võetavaid meetmeid. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti nõuetekohaselt ja õigel ajal liidu abi rakendamisest kooskõlas käesoleva määrusega. Hiljemalt 30. juunil 2020 hindab komisjon käesoleva määruse kohaste meetmete mõju, tõhusust ja sidusust seoses kestliku arengu eesmärgiga nr 16. Selleks kaasab komisjon hindamisse kõik asjaomased sidusrühmad, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud omavalitsused, et tagada nende oluline roll selles protsessis. Komisjon teeb asjakohasel juhul liikmesriikidega ühishindamisi. Hindamistulemusi võetakse arvesse programmide koostamisel ja ressursside eraldamisel ning need peavad veelgi edendama liidu välistegevuse järjepidevust ja vastastikust täiendavust.

| (12) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 230/2014 (4) tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 230/2014 (4) tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 230/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui julgeolekusektori osalejatele antakse liidu abi, võib see artiklis 3a sätestatud erandlikel asjaoludel hõlmata ka sõjalisi osalejaid kas julgeolekusektori ulatuslikuma reformi elluviimiseks või suutlikkuse suurendamiseks arengu ning arenguks vajaliku julgeoleku toetamisel kolmandates riikides, kooskõlas üldeesmärgiga saavutada kestlik areng.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Kui julgeolekusektori osalejatele antakse liidu abi, võib see artiklis 3a sätestatud erandlikel asjaoludel hõlmata ka sõjalisi osalejaid kas julgeolekusektori ulatuslikuma reformi elluviimiseks või suutlikkuse suurendamiseks arengu ning arenguks vajaliku julgeoleku toetamisel kolmandates riikides, kooskõlas üldeesmärgiga saavutada kestlik areng.“

| 2) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 3a
  Sõjaliste osalejate suutlikkuse suurendamine arengu ning arenguks vajaliku julgeoleku toetamisel

  1.   Et aidata kaasa kestlikule arengule, milleks on vaja tagada stabiilne, rahumeelne ja kaasav ühiskond, võib käesoleva määruse kohast liidu abi lõikes 3 sätestatud erandlikel asjaoludel kasutada selleks, et suurendada partnerriikide sõjaliste osalejate suutlikkust arengutegevuse ja arengutegevuseks vajaliku julgeoleku toetuseks.


  2.   Käesoleva artikli alusel antav abi võib hõlmata eeskätt suutlikkuse suurendamise programme, millega toetatakse arengut ja arenguks vajalikku julgeolekut, sealhulgas koolitamist, juhendamist ja nõustamist ning varustuse tarnimist, taristu parandamist ja kõnealuse abiga vahetult seotud muude teenuste osutamist.


  3.   Käesoleva artikli kohast abi antakse üksnes juhul, kui






  a) | nõudeid, mis on vajalikud käesoleva määruse kohaste liidu eesmärkide piisavaks saavutamiseks, ei ole võimalik täita mittesõjaliste osalejate abil, ning toimivate riiklike institutsioonide olemasolu või inimõiguste ja põhivabaduste kaitse on ohus ning kui riiklikud institutsioonid ei suuda selle ohuga toime tulla, ning |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 3a

Sõjaliste osalejate suutlikkuse suurendamine arengu ning arenguks vajaliku julgeoleku toetamisel

1.   Et aidata kaasa kestlikule arengule, milleks on vaja tagada stabiilne, rahumeelne ja kaasav ühiskond, võib käesoleva määruse kohast liidu abi lõikes 3 sätestatud erandlikel asjaoludel kasutada selleks, et suurendada partnerriikide sõjaliste osalejate suutlikkust arengutegevuse ja arengutegevuseks vajaliku julgeoleku toetuseks.

2.   Käesoleva artikli alusel antav abi võib hõlmata eeskätt suutlikkuse suurendamise programme, millega toetatakse arengut ja arenguks vajalikku julgeolekut, sealhulgas koolitamist, juhendamist ja nõustamist ning varustuse tarnimist, taristu parandamist ja kõnealuse abiga vahetult seotud muude teenuste osutamist.

3.   Käesoleva artikli kohast abi antakse üksnes juhul, kui

a)

nõudeid, mis on vajalikud käesoleva määruse kohaste liidu eesmärkide piisavaks saavutamiseks, ei ole võimalik täita mittesõjaliste osalejate abil, ning toimivate riiklike institutsioonide olemasolu või inimõiguste ja põhivabaduste kaitse on ohus ning kui riiklikud institutsioonid ei suuda selle ohuga toime tulla, ning

| b) | asjaomane partnerriik ja liit on ühel meelel selles, et sõjalised osalejad on keskse tähtsusega kestliku arengu jaoks vajalike tingimuste säilitamiseks, loomiseks või taasloomiseks, muu hulgas kriisi ja ebakindluse või ebastabiilsuse olukorras. |
| --- | --- |

b)

asjaomane partnerriik ja liit on ühel meelel selles, et sõjalised osalejad on keskse tähtsusega kestliku arengu jaoks vajalike tingimuste säilitamiseks, loomiseks või taasloomiseks, muu hulgas kriisi ja ebakindluse või ebastabiilsuse olukorras.

4.   Käesoleva artikli alusel antavat liidu abi ei kasutata sõjaliste osalejate suutlikkuse suurendamiseks muul eesmärgil kui arengutegevuse või arengutegevuseks vajaliku julgeoleku toetamiseks. Eelkõige ei kasutata liidu abi selleks, et rahastada

| a) | korduvaid sõjalisi kulutusi; |
| --- | --- |

a)

korduvaid sõjalisi kulutusi;

| b) | relvade ja laskemoona või muu surmava jõu kasutamiseks mõeldud varustuse tarnimist; |
| --- | --- |

b)

relvade ja laskemoona või muu surmava jõu kasutamiseks mõeldud varustuse tarnimist;

| c) | koolitust, mis on spetsiaalselt mõeldud relvajõudude võitlusvõime suurendamiseks. |
| --- | --- |

c)

koolitust, mis on spetsiaalselt mõeldud relvajõudude võitlusvõime suurendamiseks.

5.   Komisjon edendab käesoleva artikli kohaste meetmete kavandamisel ja rakendamisel partnerriigi vastutust. Samuti loob komisjon vajalikud tingimused ja töötab välja head tavad, mis on vajalikud kestlikkuse tagamiseks keskmises ja pikas perspektiivis, ning edendab õigusriiki ja rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtteid.

6.   Komisjon kehtestab käesoleva artikli kohaste meetmete jaoks asjakohased riskihindamis-, järelevalve- ja hindamismenetlused.“

| 3) | Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Artikli 3 ja asjakohasel juhul artikli 3a kohast liidu abi antakse eriabimeetmete ja vahereageerimisprogrammide kaudu.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 3 ja asjakohasel juhul artikli 3a kohast liidu abi antakse eriabimeetmete ja vahereageerimisprogrammide kaudu.“

| 4) | Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Valdkondlikud strateegiadokumendid moodustavad artiklite 4 ja 5 ning asjakohasel juhul artikli 3a kohase abi rakendamise üldise aluse. Valdkondlikud strateegiadokumendid annavad liidu ja asjaomaste partnerriikide või -piirkondade koostööks raamistiku.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Valdkondlikud strateegiadokumendid moodustavad artiklite 4 ja 5 ning asjakohasel juhul artikli 3a kohase abi rakendamise üldise aluse. Valdkondlikud strateegiadokumendid annavad liidu ja asjaomaste partnerriikide või -piirkondade koostööks raamistiku.“

| 5) | Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel võetavaid meetmeid, mis on seotud terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisega, ning artikliga 3a hõlmatud meetmeid rakendatakse kooskõlas rahvusvahelise õigusega, sealhulgas inimõigustealase õigusega ja rahvusvahelise humanitaarõigusega.“ |
| --- | --- |

5)

Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel võetavaid meetmeid, mis on seotud terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisega, ning artikliga 3a hõlmatud meetmeid rakendatakse kooskõlas rahvusvahelise õigusega, sealhulgas inimõigustealase õigusega ja rahvusvahelise humanitaarõigusega.“

| 6) | Artiklisse 13 lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Lõikes 1 osutatud rahastamispaketile lisatakse 100 000 000 eurot, mis eraldatakse artikli 3a kohaste meetmete võtmiseks.“ |
| --- | --- |

6)

Artiklisse 13 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Lõikes 1 osutatud rahastamispaketile lisatakse 100 000 000 eurot, mis eraldatakse artikli 3a kohaste meetmete võtmiseks.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 12. detsember 2017

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

M. MAASIKAS

---

(1)  Euroopa Parlamendi 30. novembri 2017. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 7. detsembri 2017. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 210, 30.6.2017, lk 1.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 230/2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 1).

4

---

Deklaratsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 230/2014 (millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend) artikli 3a kohaste abimeetmete rahastamisallikate kohta

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon nõustuvad, et arengu ja arenguks vajaliku julgeoleku toetamist suutlikkuse suurendamise kaudu tuleks rahastada mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) IV rubriigi raames, peamiselt ümberpaigutamise teel ja säilitades kõigi vahendite finantstasakaalu võimalikult suures ulatuses. Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide õigusi iga-aastase eelarvemenetluse käigus, ei tohiks ümberpaigutamise puhul kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 233/2014 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020) kohastele meetmetele eraldatavaid assigneeringuid.

---

Parandused

| 15.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 335/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 335/11

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. septembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1566 (millega kehtestatakse ajutiselt Ukraina suhtes ühepoolsed kaubandusmeetmed, mis täiendavad assotsieerimislepingu raames kättesaadavaks tehtud kaubanduskontsessioone) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 254, 30. september 2017
  )

Leheküljel 7 II lisas

asendatakse

„II LISA

ARTIKLI 1 LÕIKE 1 PUNKTIS b OSUTATUD PÕLLUMAJANDUSTOODETE NULLTARIIFIGA KVOODID

Kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva lisa kohaldamisel määratakse soodustuskava kohaldamisala kindlaks 1. oktoobril 2017 kehtivate CN-koodidega.

| Toode | Tariifne klassifitseerimine | Kvoodimaht aastas |
| --- | --- | --- |
| Pehme nisu, speltanisu ja meslin, jahu, püülijahu, lihtjahu ja graanulid | 1001 90 99
  1101 00 15 , 1101 00 90
  1102 90 90
  1103 11 90 , 1103 20 60 | 65 000 tonni aastas |
| Mais, v.a seemneks, jahu, tangud, pulber, graanulid või terad | 1005 90 00
  1102 20
  1103 13
  1103 20 40
  1104 23 | 625 000 tonni aastas |
| Oder, v.a seemneks, jahu ja graanulid | 1003 90 00
  1102 90 10
  ex 1103 20 25 | 325 000 tonni aastas |

Toode

Tariifne klassifitseerimine

Kvoodimaht aastas

Pehme nisu, speltanisu ja meslin, jahu, püülijahu, lihtjahu ja graanulid

1001 90 99

1101 00 15 , 1101 00 90

1102 90 90

1103 11 90 , 1103 20 60

65 000 tonni aastas

Mais, v.a seemneks, jahu, tangud, pulber, graanulid või terad

1005 90 00

1102 20

1103 13

1103 20 40

1104 23

625 000 tonni aastas

Oder, v.a seemneks, jahu ja graanulid

1003 90 00

1102 90 10

ex 1103 20 25

325 000 tonni aastas

järgmisega:

„II LISA

ARTIKLI 1 LÕIKE 1 PUNKTIS b OSUTATUD PÕLLUMAJANDUSTOODETE NULLTARIIFIGA KVOODID

Kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva lisa kohaldamisel määratakse soodustuskava kohaldamisala kindlaks 1. oktoobril 2017 kehtivate CN-koodidega.

Kui CN-koodile eelneb „ex“, määratakse sooduskohtlemise kohaldamine kindlaks CN-koodi ja toote kirjelduse alusel.

| Toode | Tariifne klassifitseerimine | Kvoodimaht aastas |
| --- | --- | --- |
| Pehme nisu, speltanisu ja meslin, v.a seemneks | 1001 99 00 | 65 000 tonni aastas |
| Püülijahu pehmest nisust ja speltanisust | 1101 00 15 |
| Meslinijahu | 1101 00 90 |
| Püülijahu muust teraviljast kui nisu, meslin, rukis, mais, oder, kaer, riis | 1102 90 90 |
| Tangud ja lihtjahu pehmest nisust ja speltanisust | 1103 11 90 |
| Nisugraanulid | 1103 20 60 |
| Mais, v.a seemneks | 1005 90 00 | 625 000 tonni aastas |
| Maisijahu | 1102 20 |
| Tangud ja lihtjahu maisist | 1103 13 |
| Maisigraanulid | 1103 20 40 |
| Töödeldud maisiterad | 1104 23 |
| Oder, v.a seemneks | 1003 90 00 | 325 000 tonni aastas |
| Odrajahu | 1102 90 10 |
| Odragraanulid | ex 1103 20 25 |

Toode

Tariifne klassifitseerimine

Kvoodimaht aastas

Pehme nisu, speltanisu ja meslin, v.a seemneks

1001 99 00

65 000 tonni aastas

Püülijahu pehmest nisust ja speltanisust

1101 00 15

Meslinijahu

1101 00 90

Püülijahu muust teraviljast kui nisu, meslin, rukis, mais, oder, kaer, riis

1102 90 90

Tangud ja lihtjahu pehmest nisust ja speltanisust

1103 11 90

Nisugraanulid

1103 20 60

Mais, v.a seemneks

1005 90 00

625 000 tonni aastas

Maisijahu

1102 20

Tangud ja lihtjahu maisist

1103 13

Maisigraanulid

1103 20 40

Töödeldud maisiterad

1104 23

Oder, v.a seemneks

1003 90 00

325 000 tonni aastas

Odrajahu

1102 90 10

Odragraanulid

ex 1103 20 25

---