# Úřední věstník L 305/24.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 305 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4824. listopadu 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 305

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4824. listopadu 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1908/2005 ze dne 23. listopadu 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1909/2005 ze dne 23. listopadu 2005, kterým se ukončuje nabídkové řízení na snížení cla při dovozu kukuřice ze třetích zemí do Španělska | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1910/2005 ze dne 8. listopadu 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 1725/2003, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standardy pro účetní výkaznictví č. 1 a 6, mezinárodní účetní standardy č. 1, 16, 19, 24, 38 a 39 a výklady Výboru pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví č. 4 a 5 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1911/2005 ze dne 23. listopadu 2005, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2377/90, kterým se stanoví postup Společenství pro stanovení maximálních limitů reziduí veterinárních léčivých přípravků v potravinách živočišného původu, pokud jde o flugestonacetát (
  1
  ) | 30 |
| | * | Směrnice Komise 2005/83/ES ze dne 23. listopadu 2005, kterou se mění přílohy I, VI, VII, VIII, IX a X směrnice Rady 72/245/EHS o vysokofrekvenčním rušení (elektromagnetické kompatibilitě) vozidel za účelem jejich přizpůsobení technickému pokroku (
  1
  ) | 32 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 1908/2005 ze dne 23. listopadu 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 1909/2005 ze dne 23. listopadu 2005, kterým se ukončuje nabídkové řízení na snížení cla při dovozu kukuřice ze třetích zemí do Španělska

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 1910/2005 ze dne 8. listopadu 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 1725/2003, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standardy pro účetní výkaznictví č. 1 a 6, mezinárodní účetní standardy č. 1, 16, 19, 24, 38 a 39 a výklady Výboru pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví č. 4 a 5 (
  1
  )

1

4

*

Nařízení Komise (ES) č. 1911/2005 ze dne 23. listopadu 2005, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2377/90, kterým se stanoví postup Společenství pro stanovení maximálních limitů reziduí veterinárních léčivých přípravků v potravinách živočišného původu, pokud jde o flugestonacetát (
  1
  )

1

30

*

Směrnice Komise 2005/83/ES ze dne 23. listopadu 2005, kterou se mění přílohy I, VI, VII, VIII, IX a X směrnice Rady 72/245/EHS o vysokofrekvenčním rušení (elektromagnetické kompatibilitě) vozidel za účelem jejich přizpůsobení technickému pokroku (
  1
  )

1

32

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 14. listopadu 2005 o projektu Evropské hlavní město kultury pro rok 2009 | 36 |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 21. listopadu 2005, kterým se Estonské republice povoluje používání přibližných odhadů k výpočtu základu vlastních zdrojů z DPH
  (oznámeno pod číslem K(2005) 4423) | 37 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 21. listopadu 2005, kterým se Lotyšské republice povoluje používání určitých přibližných odhadů pro výpočet základu vlastních zdrojů z DPH
  (oznámeno pod číslem K(2005) 4424) | 38 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 21. listopadu 2005, kterým se Maďarské republice povoluje používání určitých přibližných odhadů pro výpočet základu vlastních zdrojů z DPH
  (oznámeno pod číslem K(2005) 4427) | 39 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 21. listopadu 2005, kterým se Litevské republice povoluje používání určitých přibližných odhadů pro výpočet základu vlastních zdrojů z DPH
  (oznámeno pod číslem K(2005) 4429) | 40 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 21. listopadu 2005, kterým se Slovenské republice povoluje používání statistik za dřívější než předposlední rok a používání přibližných odhadů k výpočtu základu vlastních zdrojů z DPH
  (oznámeno pod číslem K(2005) 4430) | 41 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

*

Rozhodnutí Rady ze dne 14. listopadu 2005 o projektu Evropské hlavní město kultury pro rok 2009

36

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 21. listopadu 2005, kterým se Estonské republice povoluje používání přibližných odhadů k výpočtu základu vlastních zdrojů z DPH
  (oznámeno pod číslem K(2005) 4423)

(oznámeno pod číslem K(2005) 4423)

37

*

Rozhodnutí Komise ze dne 21. listopadu 2005, kterým se Lotyšské republice povoluje používání určitých přibližných odhadů pro výpočet základu vlastních zdrojů z DPH
  (oznámeno pod číslem K(2005) 4424)

(oznámeno pod číslem K(2005) 4424)

38

*

Rozhodnutí Komise ze dne 21. listopadu 2005, kterým se Maďarské republice povoluje používání určitých přibližných odhadů pro výpočet základu vlastních zdrojů z DPH
  (oznámeno pod číslem K(2005) 4427)

(oznámeno pod číslem K(2005) 4427)

39

*

Rozhodnutí Komise ze dne 21. listopadu 2005, kterým se Litevské republice povoluje používání určitých přibližných odhadů pro výpočet základu vlastních zdrojů z DPH
  (oznámeno pod číslem K(2005) 4429)

(oznámeno pod číslem K(2005) 4429)

40

*

Rozhodnutí Komise ze dne 21. listopadu 2005, kterým se Slovenské republice povoluje používání statistik za dřívější než předposlední rok a používání přibližných odhadů k výpočtu základu vlastních zdrojů z DPH
  (oznámeno pod číslem K(2005) 4430)

(oznámeno pod číslem K(2005) 4430)

41

| | | Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii |
| --- | --- | --- |
| | * | Rozhodnutí Rady 2005/821/SZBP ze dne 21. listopadu 2005, kterým se mění rozhodnutí 2004/658/SZBP o finančních ustanoveních pro obecný rozpočet Evropské obranné agentury | 43 |
| | * | Společná akce Rady 2005/822/SZBP ze dne 21. listopadu 2005 o změně a rozšíření společné akce 2004/847/SZBP o policejní misi Evropské unie v Kinshase (KDR) týkající se integrované policejní jednotky (EUPOL Kinshasa) | 44 |

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

*

Rozhodnutí Rady 2005/821/SZBP ze dne 21. listopadu 2005, kterým se mění rozhodnutí 2004/658/SZBP o finančních ustanoveních pro obecný rozpočet Evropské obranné agentury

43

*

Společná akce Rady 2005/822/SZBP ze dne 21. listopadu 2005 o změně a rozšíření společné akce 2004/847/SZBP o policejní misi Evropské unie v Kinshase (KDR) týkající se integrované policejní jednotky (EUPOL Kinshasa)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 24.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 305/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1908/2005

ze dne 23. listopadu 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 24. listopadu 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. listopadu 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 23. listopadu 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 204 | 37,4 |
| 999 | 37,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 87,0 |
| 204 | 41,3 |
| 999 | 64,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 111,2 |
| 204 | 70,6 |
| 999 | 90,9 |
| 0805 20 10 | 204 | 61,0 |
| 624 | 63,3 |
| 999 | 62,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 65,7 |
| 624 | 95,2 |
| 999 | 80,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 68,1 |
| 388 | 74,2 |
| 999 | 71,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 71,6 |
| 400 | 101,1 |
| 404 | 101,2 |
| 720 | 75,6 |
| 999 | 87,4 |
| 0808 20 50 | 052 | 70,3 |
| 400 | 99,0 |
| 720 | 54,2 |
| 999 | 74,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

204

37,4

999

37,4

0707 00 05

052

87,0

204

41,3

999

64,2

0709 90 70

052

111,2

204

70,6

999

90,9

0805 20 10

204

61,0

624

63,3

999

62,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

65,7

624

95,2

999

80,5

0805 50 10

052

68,1

388

74,2

999

71,2

0808 10 80

388

71,6

400

101,1

404

101,2

720

75,6

999

87,4

0808 20 50

052

70,3

400

99,0

720

54,2

999

74,5

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 24.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 305/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 305/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1909/2005

ze dne 23. listopadu 2005,

kterým se ukončuje nabídkové řízení na snížení cla při dovozu kukuřice ze třetích zemí do Španělska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Vzhledem k mezinárodním závazkům Společenství v rámci mnohostranných jednání Uruguayského kola (2) je třeba vytvořit podmínky pro dovoz určitého množství kukuřice do Španělska. |
| --- | --- |

(1)

Vzhledem k mezinárodním závazkům Společenství v rámci mnohostranných jednání Uruguayského kola (2) je třeba vytvořit podmínky pro dovoz určitého množství kukuřice do Španělska.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 1839/95 ze dne 26. července 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k celním kvótám pro dovozy kukuřice a čiroku do Španělska a pro dovozy kukuřice do Portugalska (3), stanoví evidenci dovozů určitých obilných náhražek uvedených v článku 2, s cílem dodržet množství stanovená v rámci těchto kvót. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 1839/95 ze dne 26. července 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k celním kvótám pro dovozy kukuřice a čiroku do Španělska a pro dovozy kukuřice do Portugalska (3), stanoví evidenci dovozů určitých obilných náhražek uvedených v článku 2, s cílem dodržet množství stanovená v rámci těchto kvót.

| (3) | Nařízením Komise (ES) č. 1808/2005 (4) se zahájilo nabídkové řízení na snížení cla při dovozu kukuřice ze třetích zemí do Španělska. |
| --- | --- |

(3)

Nařízením Komise (ES) č. 1808/2005 (4) se zahájilo nabídkové řízení na snížení cla při dovozu kukuřice ze třetích zemí do Španělska.

| (4) | Jelikož bylo dosaženo ročního množství, které je pro tuto kvótu stanoveno v článku 1 nařízení (ES) č. 1839/95, je vhodné ukončit nabídkové řízení a zrušit nařízení (ES) č. 1808/2005. |
| --- | --- |

(4)

Jelikož bylo dosaženo ročního množství, které je pro tuto kvótu stanoveno v článku 1 nařízení (ES) č. 1839/95, je vhodné ukončit nabídkové řízení a zrušit nařízení (ES) č. 1808/2005.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Nabídkové řízení na snížení cla podle čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 na kukuřici dovezenou do Španělska, které bylo zahájeno podle nařízení (ES) č. 1808/2005, se ukončuje.

2.   Zrušuje se nařízení (ES) č. 1808/2005.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. listopadu 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 336, 23.12.1994, s. 22.

2

(3)  Úř. věst. L 177, 28.7.1995, s. 4. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1558/2005 (Úř. věst. L 249, 24.9.2005, s. 6).

3

(4)  Úř. věst. L 291, 5.11.2005, s. 3.

4

---

| 24.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 305/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 305/4

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1910/2005

ze dne 8. listopadu 2005,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1725/2003, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standardy pro účetní výkaznictví č. 1 a 6, mezinárodní účetní standardy č. 1, 16, 19, 24, 38 a 39 a výklady Výboru pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví č. 4 a 5

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (1), a zejména na čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1725/2003 (2) byly přijaty některé mezinárodní standardy a výklady existující ke dni 14. září 2002, včetně mezinárodního účetního standardu (IAS) č. 19 Employee benefits (Zaměstnanecké požitky). |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1725/2003 (2) byly přijaty některé mezinárodní standardy a výklady existující ke dni 14. září 2002, včetně mezinárodního účetního standardu (IAS) č. 19 Employee benefits (Zaměstnanecké požitky).

| (2) | Dne 9. prosince 2004 Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) zveřejnila mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 6 Exploration for and evaluation of mineral resources (Průzkum a vyhodnocování nerostných zdrojů), dále jen „IFRS 6“, jako prozatímní řešení, aby umožnila subjektům v rámci tohoto odvětví plnit mezinárodní standardy účetního výkaznictví bez potřeby velkých změn účetní praxe. IFRS 6 povoluje subjektům, kterým vznikají výdaje na průzkum a vyhodnocování, osvobození od některých požadavků ostatních mezinárodních standardů účetního výkaznictví. Za přesně vymezených okolností se takovým subjektům povoluje pokračovat v jejich stávajícím účtování výdajů na průzkum a vyhodnocování. IFRS 6 zahrnuje další pokyny ohledně ukazatelů snížení hodnoty pro průzkum a ocenění aktiv a testování snížení hodnoty takových aktiv. |
| --- | --- |

(2)

Dne 9. prosince 2004 Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) zveřejnila mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 6 Exploration for and evaluation of mineral resources (Průzkum a vyhodnocování nerostných zdrojů), dále jen „IFRS 6“, jako prozatímní řešení, aby umožnila subjektům v rámci tohoto odvětví plnit mezinárodní standardy účetního výkaznictví bez potřeby velkých změn účetní praxe. IFRS 6 povoluje subjektům, kterým vznikají výdaje na průzkum a vyhodnocování, osvobození od některých požadavků ostatních mezinárodních standardů účetního výkaznictví. Za přesně vymezených okolností se takovým subjektům povoluje pokračovat v jejich stávajícím účtování výdajů na průzkum a vyhodnocování. IFRS 6 zahrnuje další pokyny ohledně ukazatelů snížení hodnoty pro průzkum a ocenění aktiv a testování snížení hodnoty takových aktiv.

| (3) | Dne 16. prosince 2004 vydala IASB změnu IAS 19 Zaměstnanecké požitky. Zavádí se jí další možnost týkající se uznání pojistně matematických zisků a ztrát pro dávkově definované penzijní plány. Umožňuje nyní, aby byly pojistně matematické zisky a ztráty uznány v plném rozsahu ve výkazu uznatelných příjmů a výdajů mimo výkaz příjmů, což znamená, že pojistně matematické zisky a ztráty lze uznat přímo ve vlastním kapitálu. Změna rovněž upřesňuje, jak by měly podniky ve skupině účtovat dávkově definované plány skupiny ve svých oddělených finančních výkazech a vyžaduje dodatečná zveřejnění. |
| --- | --- |

(3)

Dne 16. prosince 2004 vydala IASB změnu IAS 19 Zaměstnanecké požitky. Zavádí se jí další možnost týkající se uznání pojistně matematických zisků a ztrát pro dávkově definované penzijní plány. Umožňuje nyní, aby byly pojistně matematické zisky a ztráty uznány v plném rozsahu ve výkazu uznatelných příjmů a výdajů mimo výkaz příjmů, což znamená, že pojistně matematické zisky a ztráty lze uznat přímo ve vlastním kapitálu. Změna rovněž upřesňuje, jak by měly podniky ve skupině účtovat dávkově definované plány skupiny ve svých oddělených finančních výkazech a vyžaduje dodatečná zveřejnění.

| (4) | Dne 2. prosince 2004 zveřejnil Výbor pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC) výklad IFRIC 4 s názvem Determining whether an arrangement contains a lease (Posouzení, zda smlouva obsahuje leasing), dále jen „IFRIC 4“. IFRIC 4 stanoví kritéria pro posouzení, zda se u smlouvy jedná o leasing nebo zda jej obsahuje, např. některé smlouvy s bezpodmínečnou povinností úhrady (take-or-pay contracts). IFRIC 4 vyjasňuje, za jakých okolností se tato ujednání, která nemají právní formu předepsanou pro leasing, přesto účtují v souladu s IAS 17 Leases (Leasingy). |
| --- | --- |

(4)

Dne 2. prosince 2004 zveřejnil Výbor pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC) výklad IFRIC 4 s názvem Determining whether an arrangement contains a lease (Posouzení, zda smlouva obsahuje leasing), dále jen „IFRIC 4“. IFRIC 4 stanoví kritéria pro posouzení, zda se u smlouvy jedná o leasing nebo zda jej obsahuje, např. některé smlouvy s bezpodmínečnou povinností úhrady (take-or-pay contracts). IFRIC 4 vyjasňuje, za jakých okolností se tato ujednání, která nemají právní formu předepsanou pro leasing, přesto účtují v souladu s IAS 17 Leases (Leasingy).

| (5) | Dne 16. prosince 2004 zveřejnil Výbor pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC) výklad IFRIC 5 s názvem Rights to interests arising from decommissioning, restoration and environmental funds (Práva na podíly na fondech vytvořených na demontáž, ukončení provozu, uvedení do původního stavu a ekologickou likvidaci), dále jen „IFRIC 5“. IFRIC 5 stanoví, jak by měl přispěvatel účtovat svůj podíl ve fondu a jak by měl přispěvatel účtovat dodatečné příspěvky. |
| --- | --- |

(5)

Dne 16. prosince 2004 zveřejnil Výbor pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC) výklad IFRIC 5 s názvem Rights to interests arising from decommissioning, restoration and environmental funds (Práva na podíly na fondech vytvořených na demontáž, ukončení provozu, uvedení do původního stavu a ekologickou likvidaci), dále jen „IFRIC 5“. IFRIC 5 stanoví, jak by měl přispěvatel účtovat svůj podíl ve fondu a jak by měl přispěvatel účtovat dodatečné příspěvky.

| (6) | Konzultace s technickými odborníky v této oblasti potvrzují, že IFRS 6, IAS 19 a IFRIC 4 a 5 splňují technická kritéria pro převzetí, jak jsou stanovena v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. |
| --- | --- |

(6)

Konzultace s technickými odborníky v této oblasti potvrzují, že IFRS 6, IAS 19 a IFRIC 4 a 5 splňují technická kritéria pro převzetí, jak jsou stanovena v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002.

| (7) | V zájmu zajištění soudržnosti mezi mezinárodními účetními standardy je třeba v důsledku převzetí standardů IFRS 6, IAS 19, IFRIC 4 a 5 provést změny standardu IFRS 1 First-time Adoption of International Financial Reporting Standards (První použití mezinárodních standardů pro účetní výkaznictví), IAS 1 Presentation of Financial Statements (Prezentace účetní uzávěrky), IAS 16 Property, Plant and Equipment (Pozemky, budovy a zařízení), IAS 24 Related Party Disclosures (Zveřejnění spřízněných stran), IAS 38 Intangible Assets (Nehmotná aktiva) a IAS 39 Financial Instruments: Recognition and Measurement (Finanční nástroje: účtování a oceňování). |
| --- | --- |

(7)

V zájmu zajištění soudržnosti mezi mezinárodními účetními standardy je třeba v důsledku převzetí standardů IFRS 6, IAS 19, IFRIC 4 a 5 provést změny standardu IFRS 1 First-time Adoption of International Financial Reporting Standards (První použití mezinárodních standardů pro účetní výkaznictví), IAS 1 Presentation of Financial Statements (Prezentace účetní uzávěrky), IAS 16 Property, Plant and Equipment (Pozemky, budovy a zařízení), IAS 24 Related Party Disclosures (Zveřejnění spřízněných stran), IAS 38 Intangible Assets (Nehmotná aktiva) a IAS 39 Financial Instruments: Recognition and Measurement (Finanční nástroje: účtování a oceňování).

| (8) | Nařízení (ES) č. 1725/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno. |
| --- | --- |

(8)

Nařízení (ES) č. 1725/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.

| (9) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro účetní předpisy, |
| --- | --- |

(9)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro účetní předpisy,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha nařízení (ES) č. 1725/2003 se mění takto:

| 1. | Vkládá se mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 6 Exploration for and evaluation of mineral resources (Průzkum a vyhodnocování nerostných zdrojů), jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

1.

Vkládá se mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 6 Exploration for and evaluation of mineral resources (Průzkum a vyhodnocování nerostných zdrojů), jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení.

| 2. | Mezinárodní účetní standard (IAS) 19 Employee benefits (Zaměstnanecké požitky) se mění v souladu se změnou znění IAS, jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2.

Mezinárodní účetní standard (IAS) 19 Employee benefits (Zaměstnanecké požitky) se mění v souladu se změnou znění IAS, jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení.

| 3. | Vkládá se výklad Výboru pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC) 4 Determining whether an arrangement contains a lease (Posouzení, zda smlouva obsahuje leasing), jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

3.

Vkládá se výklad Výboru pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC) 4 Determining whether an arrangement contains a lease (Posouzení, zda smlouva obsahuje leasing), jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení.

| 4. | Vkládá se výklad IFRIC 5 Rights to interests arising from decommissioning, restoration and environmental funds (Práva na podíly na fondech vytvořených na demontáž, ukončení provozu, uvedení do původního stavu a ekologickou likvidaci), jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

4.

Vkládá se výklad IFRIC 5 Rights to interests arising from decommissioning, restoration and environmental funds (Práva na podíly na fondech vytvořených na demontáž, ukončení provozu, uvedení do původního stavu a ekologickou likvidaci), jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení.

| 5. | Mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 1, IAS 16 a IAS 38 se mění v souladu s doplňkem B standardu IFRS 6, jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

5.

Mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 1, IAS 16 a IAS 38 se mění v souladu s doplňkem B standardu IFRS 6, jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení.

| 6. | IFRS 1, IAS 1 a IAS 24 se mění v souladu s doplňkem F změny IAS 19, jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

6.

IFRS 1, IAS 1 a IAS 24 se mění v souladu s doplňkem F změny IAS 19, jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení.

| 7. | IFRS 1 se mění v souladu s doplňkem IFRIC 4, jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

7.

IFRS 1 se mění v souladu s doplňkem IFRIC 4, jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení.

| 8. | IAS 39 se mění v souladu s doplňkem IFRIC 5, jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

8.

IAS 39 se mění v souladu s doplňkem IFRIC 5, jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Každá společnost použije standardy a výklady stanovené v příloze neipozději ode dne započetí svého finančního roku 2006 nebo dříve.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. listopadu 2005.

Za Komisi

Charlie McCREEVY

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 13.10.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1751/2005 (Úř. věst. L 282, 25.10.2005, s. 3).

2

---

PŘÍLOHA

MEZINÁRODNÍ STANDARDY ÚČETNÍHO VÝKAZNICTVÍ

| IFRS 6 | Mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 6 Exploration for and evaluation of mineral resources (Průzkum a vyhodnocování nerostných zdrojů) |
| --- | --- |
| IAS 19 | Změna IAS 19 Employee benefits (Zaměstnanecké požitky) |
| IFRIC 4 | Výklad IFRIC 4 Determining whether an arrangement contains a lease (Posouzení, zda smlouva obsahuje leasing) |
| IFRIC 5 | Výklad IFRIC 5 Rights to interests arising from decommissioning, restoration and environmental funds (Práva na podíly na fondech vytvořených na demontáž, ukončení provozu, uvedení do původního stavu a ekologickou likvidaci) |

IFRS 6

Mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 6 Exploration for and evaluation of mineral resources (Průzkum a vyhodnocování nerostných zdrojů)

IAS 19

Změna IAS 19 Employee benefits (Zaměstnanecké požitky)

IFRIC 4

Výklad IFRIC 4 Determining whether an arrangement contains a lease (Posouzení, zda smlouva obsahuje leasing)

IFRIC 5

Výklad IFRIC 5 Rights to interests arising from decommissioning, restoration and environmental funds (Práva na podíly na fondech vytvořených na demontáž, ukončení provozu, uvedení do původního stavu a ekologickou likvidaci)

Reprodukce je povolena v rámci Evropského hospodářského prostoru. Všechna stávající práva mimo EHP jsou vyhrazena, s výjimkou práva na reprodukci pro osobní potřebu nebo jiné poctivé účely. Další informace lze získat od IASB na internetové stránce www.iasb.org

MEZINÁRODNÍ STANDARD ÚČETNÍHO VÝKAZNICTVÍ 6

Průzkum a vyhodnocování nerostných zdrojů

CÍL

| 1. | Cílem tohoto IFRS je specifikovat účetní vykazování průzkumu a vyhodnocení nerostných zdrojů. |
| --- | --- |

1.

Cílem tohoto IFRS je specifikovat účetní vykazování průzkumu a vyhodnocení nerostných zdrojů.

| 2. | IFRS zejména požaduje:






  a) | v omezené míře zdokonalení stávajících účetních postupů pro výdaje na průzkum a vyhodnocení; |
| --- | --- | --- |

2.

IFRS zejména požaduje:

a)

v omezené míře zdokonalení stávajících účetních postupů pro výdaje na průzkum a vyhodnocení;

| b) | pro účetní jednotky, které uznávají aktiva z průzkumu a vyhodnocení, posoudit jakékoli snížení hodnoty takových aktiv v souladu s IAS 36 Snížení hodnoty aktiv; |
| --- | --- |

b)

pro účetní jednotky, které uznávají aktiva z průzkumu a vyhodnocení, posoudit jakékoli snížení hodnoty takových aktiv v souladu s IAS 36 Snížení hodnoty aktiv;

| c) | zveřejnění, která identifikují a vysvětlí částky v účetních výkazech účetní jednotky vznikající z průzkumu a vyhodnocení nerostných zdrojů a která pomohou uživatelům těchto účetních výkazů porozumět částkám, načasování a jistotě budoucích peněžních toků z každého uznaného aktiva z průzkumu a vyhodnocení. |
| --- | --- |

c)

zveřejnění, která identifikují a vysvětlí částky v účetních výkazech účetní jednotky vznikající z průzkumu a vyhodnocení nerostných zdrojů a která pomohou uživatelům těchto účetních výkazů porozumět částkám, načasování a jistotě budoucích peněžních toků z každého uznaného aktiva z průzkumu a vyhodnocení.

ROZSAH PŮSOBNOSTI

| 3. | Účetní jednotka použije tento IFRS na výdaje na průzkum a vyhodnocení, které jí vzniknou. |
| --- | --- |

3.

Účetní jednotka použije tento IFRS na výdaje na průzkum a vyhodnocení, které jí vzniknou.

| 4. | Tento IFRS se nevyslovuje k jiným účetním aspektům účetních jednotek zabývajících se průzkumem a vyhodnocením nerostných zdrojů. |
| --- | --- |

4.

Tento IFRS se nevyslovuje k jiným účetním aspektům účetních jednotek zabývajících se průzkumem a vyhodnocením nerostných zdrojů.

| 5. | Účetní jednotka nepoužije tento IFRS na výdaje vzniklé:






  a) | před průzkumem a vyhodnocením minerálních zdrojů, jako jsou výdaje vzniklé předtím, než účetní jednotka získá zákonné právo prozkoumávat specifickou oblast; |
| --- | --- | --- |

5.

Účetní jednotka nepoužije tento IFRS na výdaje vzniklé:

a)

před průzkumem a vyhodnocením minerálních zdrojů, jako jsou výdaje vzniklé předtím, než účetní jednotka získá zákonné právo prozkoumávat specifickou oblast;

| b) | poté, co je prokazatelná technická proveditelnost a komerční realizovatelnost dobývání nerostného zdroje. |
| --- | --- |

b)

poté, co je prokazatelná technická proveditelnost a komerční realizovatelnost dobývání nerostného zdroje.

UZNÁNÍ AKTIV Z PRŮZKUMU A VYHODNOCENÍ

Dočasné osvobození od IAS 8 odst. 11 a 12

| 6. | Při tvorbě svých účetních pravidel účetní jednotka uznávající aktiva z průzkumu a vyhodnocení použije odst. 10 IAS 8 Účetní pravidla, změny v účetních odhadech a chyby. |
| --- | --- |

6.

Při tvorbě svých účetních pravidel účetní jednotka uznávající aktiva z průzkumu a vyhodnocení použije odst. 10 IAS 8 Účetní pravidla, změny v účetních odhadech a chyby.

| 7. | Odst. 11 a 12 IAS 8 specifikují zdroje směrodatných požadavků a vodítek, které vedení musí zvážit při tvorbě účetních pravidel pro určitou položku, jestliže je žádný IFRS specificky pro tuto položku nepoužívá. Na základě níže uvedených odst. 9 a 10 tento standard osvobozuje účetní jednotku od používání oněch odst. pro její účetní pravidla pro uznání a ocenění aktiv z průzkumu a vyhodnocení. |
| --- | --- |

7.

Odst. 11 a 12 IAS 8 specifikují zdroje směrodatných požadavků a vodítek, které vedení musí zvážit při tvorbě účetních pravidel pro určitou položku, jestliže je žádný IFRS specificky pro tuto položku nepoužívá. Na základě níže uvedených odst. 9 a 10 tento standard osvobozuje účetní jednotku od používání oněch odst. pro její účetní pravidla pro uznání a ocenění aktiv z průzkumu a vyhodnocení.

OCENĚNÍ AKTIV Z PRŮZKUMU A VYHODNOCENÍ

Ocenění k okamžiku uznání

| 8. | Aktiva z průzkumu a vyhodnocení se ocení ve výši pořizovacích nákladů. |
| --- | --- |

8.

Aktiva z průzkumu a vyhodnocení se ocení ve výši pořizovacích nákladů.

Součásti pořizovacích nákladů aktiv z průzkumu a vyhodnocení

| 9. | Účetní jednotka stanoví pravidla určující, které výdaje jsou uznávány jako aktiva z průzkumu a vyhodnocení, a důsledně je používá. Při takovém stanovování účetní jednotka zvažuje míru, v níž může být výdaj spojován s hledáním specifických nerostných zdrojů. To, co následuje, jsou příklady výdajů, které by mohly být zahrnuty do původního ocenění aktiv z průzkumu a vyhodnocení (tento přehled není vyčerpávající):






  a) | získání práv na těžbu; |
| --- | --- | --- |

9.

Účetní jednotka stanoví pravidla určující, které výdaje jsou uznávány jako aktiva z průzkumu a vyhodnocení, a důsledně je používá. Při takovém stanovování účetní jednotka zvažuje míru, v níž může být výdaj spojován s hledáním specifických nerostných zdrojů. To, co následuje, jsou příklady výdajů, které by mohly být zahrnuty do původního ocenění aktiv z průzkumu a vyhodnocení (tento přehled není vyčerpávající):

a)

získání práv na těžbu;

| b) | topografické, geologické, geochemické a geofyzikální studie; |
| --- | --- |

b)

topografické, geologické, geochemické a geofyzikální studie;

| c) | průzkumné vrty; |
| --- | --- |

c)

průzkumné vrty;

| d) | výkopové práce; |
| --- | --- |

d)

výkopové práce;

| e) | odebírání vzorků a |
| --- | --- |

e)

odebírání vzorků a

| f) | činnosti vztahující se k vyhodnocení technické proveditelnosti a komerční realizovatelnosti těžby nerostných zdrojů. |
| --- | --- |

f)

činnosti vztahující se k vyhodnocení technické proveditelnosti a komerční realizovatelnosti těžby nerostných zdrojů.

| 10. | Výdaje vztahující se k vývoji nerostných zdrojů se neuznávají za aktiva z průzkumu a vyhodnocení. Koncepční rámec a IAS 38 Nehmotná aktiva poskytují ustanovení o uznávání aktiv vznikajících při vývoji. |
| --- | --- |

10.

Výdaje vztahující se k vývoji nerostných zdrojů se neuznávají za aktiva z průzkumu a vyhodnocení. Koncepční rámec a IAS 38 Nehmotná aktiva poskytují ustanovení o uznávání aktiv vznikajících při vývoji.

| 11. | V souladu s IAS 37 Rezervy, podmíněné závazky a podmíněná aktiva uznává účetní jednotka každý závazek spojený s odstraňováním skrývky a s navrácením do původního stavu, který vznikl během určitého období v důsledku zavázání se k průzkumu a vyhodnocení nerostných zdrojů. |
| --- | --- |

11.

V souladu s IAS 37 Rezervy, podmíněné závazky a podmíněná aktiva uznává účetní jednotka každý závazek spojený s odstraňováním skrývky a s navrácením do původního stavu, který vznikl během určitého období v důsledku zavázání se k průzkumu a vyhodnocení nerostných zdrojů.

Oceňování následně po uznání

| 12. | Následně po uznání účetní jednotka pro aktiva z průzkumu a vyhodnocení buď použije model pořizovacích nákladů, nebo model přecenění. Použije-li se model přecenění (buď model z IAS 16 Pozemky, budovy a zařízení, nebo model z IAS 38), bude to v souladu s klasifikací aktiv (viz odst. 15). |
| --- | --- |

12.

Následně po uznání účetní jednotka pro aktiva z průzkumu a vyhodnocení buď použije model pořizovacích nákladů, nebo model přecenění. Použije-li se model přecenění (buď model z IAS 16 Pozemky, budovy a zařízení, nebo model z IAS 38), bude to v souladu s klasifikací aktiv (viz odst. 15).

Změny účetních pravidel

| 13. | Účetní jednotka smí měnit svá účetní pravidla pro výdaje na průzkum a vyhodnocení, jestliže tato změna učiní účetní závěrku relevantnější pro potřeby ekonomického rozhodování uživatelů a ne méně spolehlivou, nebo spolehlivější a ne méně relevantní pro tyto potřeby. Účetní jednotka posoudí relevanci a spolehlivost za použití kritérií z IAS 8. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Aby účetní jednotka ospravedlnila změny svých účetních pravidel pro výdaje na průzkum a vyhodnocení, prokáže, že tato změna jeho účetní závěrku přibližuje ke shodě s kritérii z IAS 8, ale že nedošlo k plné shodě s těmito kritérii. |
| --- | --- |

14.

Aby účetní jednotka ospravedlnila změny svých účetních pravidel pro výdaje na průzkum a vyhodnocení, prokáže, že tato změna jeho účetní závěrku přibližuje ke shodě s kritérii z IAS 8, ale že nedošlo k plné shodě s těmito kritérii.

VYKÁZÁNÍ

Klasifikace aktiv z průzkumu a vyhodnocení

| 15. | Účetní jednotka klasifikuje aktiva z průzkumu a vyhodnocení jako hmotná nebo nehmotná podle povahy nabytého aktiva a tuto klasifikaci důsledně používá. |
| --- | --- |

15.

Účetní jednotka klasifikuje aktiva z průzkumu a vyhodnocení jako hmotná nebo nehmotná podle povahy nabytého aktiva a tuto klasifikaci důsledně používá.

| 16. | Některá aktiva z průzkumu a vyhodnocení jsou považována za nehmotná (např. právo na vrtné práce), zatímco jiná jsou hmotná (např. dopravní prostředky a vrtná souprava). V rozsahu, ve kterém je hmotné aktivum spotřebováváno při vývoji nehmotného aktiva, stává se částka vyjadřující tuto spotřebu součástí pořizovacích nákladů nehmotného aktiva. Použití hmotného aktiva k vývoji aktiva nehmotného však nemění hmotné aktivum v aktivum nehmotné. |
| --- | --- |

16.

Některá aktiva z průzkumu a vyhodnocení jsou považována za nehmotná (např. právo na vrtné práce), zatímco jiná jsou hmotná (např. dopravní prostředky a vrtná souprava). V rozsahu, ve kterém je hmotné aktivum spotřebováváno při vývoji nehmotného aktiva, stává se částka vyjadřující tuto spotřebu součástí pořizovacích nákladů nehmotného aktiva. Použití hmotného aktiva k vývoji aktiva nehmotného však nemění hmotné aktivum v aktivum nehmotné.

Překlasifikování aktiv z průzkumu a vyhodnocení

| 17. | Aktivum z průzkumu a vyhodnocení nesmí být nadále takto klasifikováno, když technická proveditelnost a komerční realizovatelnost těžby nerostných zdrojů je prokazatelná. Aktivum z průzkumu a vyhodnocení se posoudí na snížení hodnoty a uzná se jakákoli ztráta ze snížení hodnoty před překlasifikováním. |
| --- | --- |

17.

Aktivum z průzkumu a vyhodnocení nesmí být nadále takto klasifikováno, když technická proveditelnost a komerční realizovatelnost těžby nerostných zdrojů je prokazatelná. Aktivum z průzkumu a vyhodnocení se posoudí na snížení hodnoty a uzná se jakákoli ztráta ze snížení hodnoty před překlasifikováním.

SNÍŽENÍ HODNOTY

Uznání a ocenění

| 18. | Když skutečnosti a okolnosti svědčí o tom, účetní hodnota aktiva z průzkumu a vyhodnocení může převyšovat jeho zpětně získatelnou částku, aktiva z průzkumu a vyhodnocení budou posuzována s ohledem na snížení jejich hodnoty. Když skutečnosti a okolnosti svědčí o tom, že účetní hodnota převyšuje zpětně získatelnou částku, účetní jednotka vyčíslí, popíše a zveřejní každou výslednou ztrátu ze snížení hodnoty v souladu s IAS 36, s výjimkou toho, co je uvedeno dále v odst. 21. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Odst. 20 tohoto IFRS se pro účely aktiv z průzkumu a vyhodnocení použije spíše než odst. 8 – 17 IAS 36, když se zjistí aktivum z průzkumu a vyhodnocení, které může mít sníženou hodnotu. Odst. 20 užívá termín „aktiva“, ale vztahuje se stejnou měrou jak na jednotlivá aktiva z průzkumu a vyhodnocení, tak i na penězotvornou jednotku. |
| --- | --- |

19.

Odst. 20 tohoto IFRS se pro účely aktiv z průzkumu a vyhodnocení použije spíše než odst. 8 – 17 IAS 36, když se zjistí aktivum z průzkumu a vyhodnocení, které může mít sníženou hodnotu. Odst. 20 užívá termín „aktiva“, ale vztahuje se stejnou měrou jak na jednotlivá aktiva z průzkumu a vyhodnocení, tak i na penězotvornou jednotku.

| 20. | Jedna nebo více následujících skutečností nebo okolností naznačuje, že účetní jednotka bude testovat aktivum z průzkumu a vyhodnocení na snížení hodnoty (tento výčet není úplný):






  a) | období, v němž má účetní jednotka právo na průzkum ve specifické oblasti, vyprší v blízké budoucností a nepředpokládá se, že bude obnoveno; |
| --- | --- | --- |

20.

Jedna nebo více následujících skutečností nebo okolností naznačuje, že účetní jednotka bude testovat aktivum z průzkumu a vyhodnocení na snížení hodnoty (tento výčet není úplný):

a)

období, v němž má účetní jednotka právo na průzkum ve specifické oblasti, vyprší v blízké budoucností a nepředpokládá se, že bude obnoveno;

| b) | nejsou rozpočtovány ani plánovány podstatné výdaje na další průzkum a vyhodnocení nerostných zdrojů pro specifickou oblast; |
| --- | --- |

b)

nejsou rozpočtovány ani plánovány podstatné výdaje na další průzkum a vyhodnocení nerostných zdrojů pro specifickou oblast;

| c) | průzkum a vyhodnocení nerostných zdrojů ve specifické oblasti nevedlo k objevení komerčně realizovatelného množství nerostných zdrojů a účetní jednotka se rozhodla ukončit takové činnosti ve specifické oblasti; |
| --- | --- |

c)

průzkum a vyhodnocení nerostných zdrojů ve specifické oblasti nevedlo k objevení komerčně realizovatelného množství nerostných zdrojů a účetní jednotka se rozhodla ukončit takové činnosti ve specifické oblasti;

| d) | existují dostačující údaje, které naznačují, že ačkoli vývoj ve specifické oblasti pravděpodobně bude pokračovat, není pravděpodobné, že účetní hodnota aktiva z průzkumu a vyhodnocení bude z úspěšného vývoje nebo prodejem plně získána zpět. |
| --- | --- |

d)

existují dostačující údaje, které naznačují, že ačkoli vývoj ve specifické oblasti pravděpodobně bude pokračovat, není pravděpodobné, že účetní hodnota aktiva z průzkumu a vyhodnocení bude z úspěšného vývoje nebo prodejem plně získána zpět.

V každém z těchto případů nebo podobných případů účetní jednotka provede test na snížení hodnoty v souladu s IAS 36. Jakákoli ztráta z poklesu hodnoty je uznána za náklad v souladu s IAS 36.

Stanovení úrovně, na níž jsou aktiva z průzkumu a vyhodnocení posuzována na snížení hodnoty

| 21. | Účetní jednotka určí účetní pravidla pro přiřazování aktiv z průzkumu a vyhodnocení k penězotvorným jednotkám za účelem posouzení těchto aktiv na snížení hodnoty. Každá penězotvorná jednotka nebo skupina jednotek, k níž je aktivum z průzkumu a vyhodnocení přiřazeno, nesmí být větší než segment založený na buď prvotním, nebo druhotném formátu vykazování účetní jednotky stanoveném v souladu s IAS 14 Vykazování podle segmentů. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Úroveň zjištěná účetní jednotkou za účelem testování aktiv z průzkumu a vyhodnocení na snížení hodnoty může obsahovat jednu nebo více penězotvorných jednotek. |
| --- | --- |

22.

Úroveň zjištěná účetní jednotkou za účelem testování aktiv z průzkumu a vyhodnocení na snížení hodnoty může obsahovat jednu nebo více penězotvorných jednotek.

ZVEŘEJNĚNÍ

| 23. | Účetní jednotka zveřejní informace, které určují a vysvětlují částky uznané v účetních výkazech, vzniklé z průzkumu a vyhodnocení nerostných zdrojů. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Aby bylo vyhověno odst. 23, účetní jednotka zveřejní:






  a) | svá účetní pravidla pro výdaje za průzkum a vyhodnocení včetně uznání aktiv z průzkumu a vyhodnocení; |
| --- | --- | --- |

24.

Aby bylo vyhověno odst. 23, účetní jednotka zveřejní:

a)

svá účetní pravidla pro výdaje za průzkum a vyhodnocení včetně uznání aktiv z průzkumu a vyhodnocení;

| b) | částky aktiv, závazků, výnosů a nákladů a peněžních toků z hlavní výdělečné činnosti a investičních peněžních toků vzniklé z průzkumu a vyhodnocení nerostných zdrojů. |
| --- | --- |

b)

částky aktiv, závazků, výnosů a nákladů a peněžních toků z hlavní výdělečné činnosti a investičních peněžních toků vzniklé z průzkumu a vyhodnocení nerostných zdrojů.

| 25. | Účetní jednotka naloží s aktivy z průzkumu a vyhodnocení jako se samostatnou třídou aktiv a vypracuje zveřejnění požadovaná buď IAS 16, nebo IAS 38 v souladu s tím, jak jsou tato aktiva klasifikována. |
| --- | --- |

25.

Účetní jednotka naloží s aktivy z průzkumu a vyhodnocení jako se samostatnou třídou aktiv a vypracuje zveřejnění požadovaná buď IAS 16, nebo IAS 38 v souladu s tím, jak jsou tato aktiva klasifikována.

DATUM ÚČINNOSTI

| 26. | Účetní jednotka tento IFRS použije pro účetní období počínající 1. lednem 2006 nebo později. Dřívější použití je podporováno. Pokud účetní jednotka použije tento IFRS pro období začínající před 1. lednem 2006, zveřejní tuto skutečnost. |
| --- | --- |

26.

PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

| 27. | Je-li neproveditelné použít určité požadavky odst. 18 pro srovnatelné informace, které se týkají účetních období počínajících před 1. lednem 2006, účetní jednotka zveřejní tuto skutečnost. IAS 8 vysvětluje termín „neproveditelné“. |
| --- | --- |

27.

Je-li neproveditelné použít určité požadavky odst. 18 pro srovnatelné informace, které se týkají účetních období počínajících před 1. lednem 2006, účetní jednotka zveřejní tuto skutečnost. IAS 8 vysvětluje termín „neproveditelné“.

Dodatek A

Definované termíny

Tento dodatek je nedílnou součástí tohoto IFRS.

| aktiva z průzkumu a vyhodnocení | Výdaje za průzkum a vyhodnocení uznané za aktiva v souladu s účetními pravidly účetní jednotky. |
| --- | --- |
| výdaje za průzkum a vyhodnocení | Výdaje vzniklé účetní jednotce ve spojitosti s průzkumem a vyhodnocením nerostných zdrojů předtím, než je technická proveditelnost a komerční realizovatelnost prokazatelná. |
| průzkum a vyhodnocení nerostných zdrojů | Hledání nerostných zdrojů, zahrnující nerosty, ropu, zemní plyn a podobné neobnovitelné zdroje poté, co účetní jednotka získá zákonná práva na průzkum ve specifické oblasti, jakož i stanovení technické proveditelnosti a komerční realizovatelnosti těžby nerostných zdrojů. |

aktiva z průzkumu a vyhodnocení

Výdaje za průzkum a vyhodnocení uznané za aktiva v souladu s účetními pravidly účetní jednotky.

výdaje za průzkum a vyhodnocení

Výdaje vzniklé účetní jednotce ve spojitosti s průzkumem a vyhodnocením nerostných zdrojů předtím, než je technická proveditelnost a komerční realizovatelnost prokazatelná.

průzkum a vyhodnocení nerostných zdrojů

Hledání nerostných zdrojů, zahrnující nerosty, ropu, zemní plyn a podobné neobnovitelné zdroje poté, co účetní jednotka získá zákonná práva na průzkum ve specifické oblasti, jakož i stanovení technické proveditelnosti a komerční realizovatelnosti těžby nerostných zdrojů.

Dodatek B

Změny v jiných IFRS

Změny z tohoto dodatku se použijí pro účetní období počínající 1. lednem 2006 nebo později. Použije-li účetní jednotka tento IFRS pro dřívější období, tyto změny se použijí pro tato dřívější období.

B1.   V IFRS 1 Prvé zavedení Mezinárodních standardů účetního výkaznictví, nadpis a odst. 36B jsou takovýmto rozšířením:

Osvobození od požadavku poskytnout srovnávací zveřejnění pro IFRS 6

36B.   Účetní jednotka, která zavede Mezinárodní standardy účetního výkaznictví před 1. lednem 2006 a přijme IFRS 6 Průzkum a vyhodnocení nerostných zdrojů před 1. lednem 2006, nemusí prezentovat zveřejnění požadované IFRS 6 pro srovnatelná období ve svých prvých účetních výkazech podle IFRS.

B2.   V IAS 16 Pozemky, budovy a zařízení (po novele z roku 2003 a změnách standardem IFRS 5 Neoběžná aktiva držená pro prodej a ukončované operace) je změněn odst. 3 takto:

3.   Tento standard se nepoužije pro:

| a) | pozemky, budovy a zařízení klasifikované jako držené pro prodej v souladu s IFRS 5 Neoběžná aktiva držená pro prodej a ukončované operace; |
| --- | --- |

a)

pozemky, budovy a zařízení klasifikované jako držené pro prodej v souladu s IFRS 5 Neoběžná aktiva držená pro prodej a ukončované operace;

| b) | biologická aktiva týkající se zemědělských činností (viz IAS 41 Zemědělství); |
| --- | --- |

b)

biologická aktiva týkající se zemědělských činností (viz IAS 41 Zemědělství);

| c) | uznání a ocenění aktiv z průzkumu a vyhodnocení (viz IFRS 6 Průzkum a vyhodnocení nerostných zdrojů) nebo |
| --- | --- |

c)

uznání a ocenění aktiv z průzkumu a vyhodnocení (viz IFRS 6 Průzkum a vyhodnocení nerostných zdrojů) nebo

| d) | minerální práva a nerostné rezervy jako je ropa, zemní plyn a podobné neobnovitelné zdroje. |
| --- | --- |

d)

minerální práva a nerostné rezervy jako je ropa, zemní plyn a podobné neobnovitelné zdroje.

Tento standard se však použije pro pozemky, budovy a zařízení požité pro vývoj nebo údržbu aktiv popsaných v písm. b)–d).

B3.   V IAS 38 Nehmotná aktiva (po novele z roku 2004) je změněn odst. 2 takto:

2.   
  Tento standard se použije pro účetnictví nehmotných aktiv, kromě:

| a) | nehmotných aktiv, která jsou v rozsahu působnosti jiného standardu; |
| --- | --- |

a)

nehmotných aktiv, která jsou v rozsahu působnosti jiného standardu;

| b) | finančních aktiv, jak jsou definována v IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování; |
| --- | --- |

b)

finančních aktiv, jak jsou definována v IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování;

| c) | uznání a oceňování aktiv z průzkumu a vyhodnocování (viz IFRS 6 Průzkum a vyhodnocování nerostných zdrojů) a |
| --- | --- |

c)

uznání a oceňování aktiv z průzkumu a vyhodnocování (viz IFRS 6 Průzkum a vyhodnocování nerostných zdrojů) a

| d) | výdajů na vývoj a těžbu nerostů, ropy, zemního plynu a podobných neobnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

d)

výdajů na vývoj a těžbu nerostů, ropy, zemního plynu a podobných neobnovitelných zdrojů.

Dodatek k IAS 19 Zaměstnanecké požitky

Sdružené plány zaměstnaneckých požitků

Doplněny jsou odst. 32A a ilustrativní příklad. Přemístěn a přečíslován je odst. 32B.

32A.   Může existovat smluvní dohoda mezi sdruženým plánem zaměstnaneckých požitků a jeho účastníky, která určuje, jakým způsobem bude přebytek plánu rozdělen mezi účastníky (nebo jakým způsobem bude deficit plánu uhrazen). Účastník sdruženého plánu zaměstnaneckých požitků a zmíněné smluvní dohody, který účtuje o plánu v souladu s ustanovením odst. 30 jako o plánu definovaných příspěvků, zachytí aktivum či závazek, vyplývající ze smluvního ujednání a výsledný zisk či náklad vykáže ve výsledovce.

Příklad ilustrující aplikaci odst. 32AVykazující účetní jednotka se účastní sdruženého plánu zaměstnaneckých požitků, který neprovádí přecenění plánu dle IAS 19. Proto účtuje o plánu jako o plánu definovaných příspěvků. Z ocenění jiného než dle IAS 19 vyplývá, že plán vykazuje deficit 100 milionů. Ze smluvního rozvrhu příspěvků do plánu vyplývá, že deficit bude vyrovnán během následujících pěti let. Celkový smluvní příspěvek vykazující účetní jednotky do sdruženého plánu činí 8 milionů.Vykazující účetní jednotka zachytí závazek uhradit příspěvek, upravený o časovou hodnotu peněz a ve výsledovce vykáže náklad ve stejné výši.

32B.   IAS 37 Rezervy, podmíněné závazky a podmíněná aktiva vyžaduje, aby vykazující jednotka zachytila určité podmíněné závazky, či informaci o nich zveřejnila. Podmíněný závazek může v kontextu sdruženého plánu zaměstnaneckých požitků vzniknout například z:

| a) | pojistně-matematických ztrát vztahujících se k jinému účastníkovi sdruženého plánu, neboť každá účetní jednotka sdruženého plánu zaměstnaneckých požitků sdílí celková pojistně-matematická rizika ostatních účastníků; nebo |
| --- | --- |

a)

pojistně-matematických ztrát vztahujících se k jinému účastníkovi sdruženého plánu, neboť každá účetní jednotka sdruženého plánu zaměstnaneckých požitků sdílí celková pojistně-matematická rizika ostatních účastníků; nebo

| b) | z odpovědnosti vyplývající z podmínek plánu uhradit jakýkoliv schodek plánu, pokud ostatní účastníci ukončí účast na plánu. |
| --- | --- |

b)

z odpovědnosti vyplývající z podmínek plánu uhradit jakýkoliv schodek plánu, pokud ostatní účastníci ukončí účast na plánu.

35.   [vypuštěn]

Plán definovaných požitků, u kterého dochází ke sdílení rizik mezi různými účastníky podléhajícími společnému řízení.

Rozšiřuje se odst. 34 a přidávají se odst. 34A a 34B.

34.   Plán definovaných požitků, u kterého dochází ke sdílení rizik mezi účastníky podléhajícími společnému řízení (například mateřská společnost a její dceřiné společnosti), není sdruženým plánem zaměstnaneckých požitků.

34A.   Každý z účastníků takového plánu obdrží informace o plánu jako celku, oceněném v souladu s IAS 19 na základě předpokladů, které se vztahují k plánu jako k celku. Pokud existuje smluvní ujednání či pravidlo, podle kterého se čistý náklad na plán definovaných požitků jako celek, vyčíslený dle IAS 19, rozúčtovává na jednotlivé členy skupiny podniků, vykáže každá dotčená účetní jednotka ve své vlastní účetní závěrce čistý náklad na plán definovaných požitků v částce takto vyčíslené. Pokud takové smluvní ujednání či pravidlo neexistuje, vykáže čistý náklad na definované požitky ve své nekonsolidované účetní závěrce ta účetní jednotka, která je z právního hlediska zaměstnavatelem financujícím plán definovaných požitků. Ostatní členové skupiny podniků vykáží v jejich vlastních nekonsolidovaných účetních závěrkách náklad ve výši rovnající se příspěvku splatnému v daném období.

34B.   Účast na takovém plánu se z hlediska jednotlivých členů skupiny podniků chápe jako transakce mezi spřízněnými osobami. Z tohoto důvodu každá taková účetní jednotka ve své vlastní účetní závěrce zveřejní:

| a) | smluvní ujednání nebo pravidlo pro rozúčtování čistého nákladu na definované požitky, popř. zveřejní, že takové ujednání či pravidlo neexistuje; |
| --- | --- |

a)

smluvní ujednání nebo pravidlo pro rozúčtování čistého nákladu na definované požitky, popř. zveřejní, že takové ujednání či pravidlo neexistuje;

| b) | pravidlo pro stanovení příspěvku, který má být vykazující účetní jednotkou placen; |
| --- | --- |

b)

pravidlo pro stanovení příspěvku, který má být vykazující účetní jednotkou placen;

| c) | pokud vykazující účetní jednotka účtuje o alokaci čistého nákladu na definované požitky v souladu s odst. 34A, uvede veškeré informace o plánu jako celku v souladu s ustanoveními odst. 120–121; |
| --- | --- |

c)

pokud vykazující účetní jednotka účtuje o alokaci čistého nákladu na definované požitky v souladu s odst. 34A, uvede veškeré informace o plánu jako celku v souladu s ustanoveními odst. 120–121;

| d) | pokud účetní jednotka účtuje o příspěvku splatném v daném období dle ustanovení odst. 34A, zveřejní informaci o plánu jako celku v souladu s ustanoveními odst. 120A písm. b)–e), j), n), o), q) a odst. 121. Ostatní požadavky na zveřejnění, vyžadované v odst. 120A, se neuplatňují. |
| --- | --- |

d)

pokud účetní jednotka účtuje o příspěvku splatném v daném období dle ustanovení odst. 34A, zveřejní informaci o plánu jako celku v souladu s ustanoveními odst. 120A písm. b)–e), j), n), o), q) a odst. 121. Ostatní požadavky na zveřejnění, vyžadované v odst. 120A, se neuplatňují.

Rozpoznání složek nákladů na definované požitky ve výsledovce.

Doplňuje se nadpis u odst. 61 a mění se znění odst. 61.

Výsledovka

61.   
  Účetní jednotka vykáže ve výsledovce čistý součet následujících částek jako čistý náklad či výnos, pokud jiný Standard nevyžaduje či nepovoluje jejich zahrnutí do pořizovací ceny aktiva:

| a) | náklad na běžné služby (viz odst. 63–91); |
| --- | --- |

a)

náklad na běžné služby (viz odst. 63–91);

| b) | úrokové náklady (viz odst. 82); |
| --- | --- |

b)

úrokové náklady (viz odst. 82);

| c) | očekávaný výnos ze všech aktiv plánu (viz odst. 105–107) a ze všech práv na náhradu (viz odst. 104A); |
| --- | --- |

c)

očekávaný výnos ze všech aktiv plánu (viz odst. 105–107) a ze všech práv na náhradu (viz odst. 104A);

| d) | zisky a ztráty z pojistně-matematických odhadů v souladu s vlastními účetními pravidly (viz odst. 92–93D); |
| --- | --- |

d)

zisky a ztráty z pojistně-matematických odhadů v souladu s vlastními účetními pravidly (viz odst. 92–93D);

| e) | náklady na minulé služby (viz odst. 96); |
| --- | --- |

e)

náklady na minulé služby (viz odst. 96);

| f) | výsledky všech krácení a vypořádání (viz odst. 109 a 110) a |
| --- | --- |

f)

výsledky všech krácení a vypořádání (viz odst. 109 a 110) a

| g) | výsledek limitů dle odst. 58 písm. b), pokud není vykázán mimo výnosy či náklady dle odst. 93C. |
| --- | --- |

g)

výsledek limitů dle odst. 58 písm. b), pokud není vykázán mimo výnosy či náklady dle odst. 93C.

Pojistně-matematické zisky a ztráty

Doplňují se odst. 92, 93 a 95 a přidávají se odst. 93A–93D.

92.   
  Při vyčíslování svého závazku z definovaných požitků podle odst. 54 musí účetní jednotka podle odst. 58A uznat část (viz odst. 93) svých pojistně-matematických zisků a ztrát jako výnos či náklad, pokud čisté kumulované neuznané pojistně-matematické zisky nebo ztráty na konci předchozího účetního období převýšily vyšší z:

| a) | 10 % současné hodnoty závazku z definovaných požitků k tomuto datu (před odečtením aktiv plánu) a |
| --- | --- |

a)

10 % současné hodnoty závazku z definovaných požitků k tomuto datu (před odečtením aktiv plánu) a

| b) | 10 % reálné hodnoty všech aktiv plánu k tomuto datu. |
| --- | --- |

b)

10 % reálné hodnoty všech aktiv plánu k tomuto datu.

Tyto limity se vypočítají a uplatní zvlášť pro každý plán definovaných požitků.

93.   
  Tou částí pojistně-matematických zisků či ztrát, jež má být z každého plánu definovaných požitků uznána, je přebytek stanovený podle odst. 92, dělený očekávanou průměrnou zbývající délkou pracovního poměru zaměstnanců účastnících se daného plánu. Účetní jednotka ovšem může přijmout i jinou systematickou metodu, která umožní rychlejší zjištění pojistně-matematických zisků a ztrát, ovšem za předpokladu, že stejná základna je použita jak pro zisky, tak i pro ztráty a že se tato základna aplikuje konzistentně mezi jednotlivými obdobími. Jednotka může takovou systematickou metodu použít i v případě, kdy pojistně-matematické zisky a ztráty spadají do limitů uvedených v odst. 92.

93A.   
  Pokud účetní jednotka přijme v souladu s odst. 93 pravidlo uznávat pojistně-matematické zisky a ztráty v období, ve kterém se vyskytnou, může je vykázat mimo výnosy či náklady dle odst. 93B–93D za předpokladu:

| a) | že tak učiní u všech jeho plánů definovaných požitků a |
| --- | --- |

a)

že tak učiní u všech jeho plánů definovaných požitků a

| b) | že tak učiní u všech pojistně-matematických zisků a ztrát. |
| --- | --- |

b)

že tak učiní u všech pojistně-matematických zisků a ztrát.

93B.   Pojistně-matematické zisky a ztráty, uznané mimo hospodářský výsledek, jak připouští odst. 93A, musí být uvedeny ve výkaze o změnách ve vlastním kapitálu označeném „výkaz uznaných výnosů a nákladů“, který obsahuje pouze položky dle odst. 96 IAS 1 (ve znění revidovaném v roce 2003). Účetní jednotka nebude vykazovat pojistně-matematické zisky a ztráty ve sloupcovém formátu dle odst. 101 IAS 1 či jakémkoliv jiném formátu, který obsahuje položky specifikované v odst. 97 IAS 1.

93C.   Jednotka, která uznala pojistně-matematické zisky a ztráty podle odst. 93A musí rovněž ve výkazu uznaných výnosů a nákladů vykázat veškeré úpravy vyplývající z limitů dle odst. 58 písm. b), které nejsou zachyceny jako zisky nebo ztráty.

93D.   Pojistně-matematické zisky a ztráty a úpravy vyplývající z limitů dle odst. 58 písm. b), které byly vykázány přímo ve výkaze uznaných výnosů a nákladů, musí být okamžitě vykázány v nerozděleném zisku. V následujícím období nemohou být vykázány jako zisk či ztráta.

95.   Z dlouhodobého hlediska se mohou pojistně-matematické zisky a ztráty vzájemně kompenzovat. Proto je vhodné chápat odhady závazků z požitků po skončení pracovního poměru jako jistý rozptyl okolo nejlepšího odhadu. Jednotka může, ale nemusí, uznat pojistně-matematické zisky a ztráty, které spadají do tohoto rozptylu. ...

Zveřejnění

Vkládá se nový odst. 120, odst. 120 je přečíslován na 120A a spolu s odst. 121 doplněn takto:

120.   
  Účetní jednotka musí zveřejnit informace, které umožní uživateli jeho účetní závěrky vyhodnotit povahu jejích plánů definovaných požitků a finanční důsledky změn v těchto plánech během účetního období.

120A.   
  Účetní jednotka zveřejní následující informace o plánech definovaných požitků:

| a) | účetní pravidla pro uznání pojistně-matematických zisků a ztrát; |
| --- | --- |

a)

účetní pravidla pro uznání pojistně-matematických zisků a ztrát;

| b) | obecný popis typu plánu; |
| --- | --- |

b)

obecný popis typu plánu;

| c) | odsouhlasení počátečních a konečných zůstatků současné hodnoty závazku z definovaných požitků, přičemž se samostatně uvedou, je-li to prakticky možné, vlivy přiřaditelným následujícím položkám:










  i) | náklady na běžné služby, |
| --- | --- | --- |

c)

odsouhlasení počátečních a konečných zůstatků současné hodnoty závazku z definovaných požitků, přičemž se samostatně uvedou, je-li to prakticky možné, vlivy přiřaditelným následujícím položkám:

i)

náklady na běžné služby,

| ii) | úrokové náklady, |
| --- | --- |

ii)

úrokové náklady,

| iii) | příspěvky od účastníků na plánu, |
| --- | --- |

iii)

příspěvky od účastníků na plánu,

| iv) | pojistně-matematické zisky a ztráty, |
| --- | --- |

iv)

pojistně-matematické zisky a ztráty,

| v) | kursové změny u plánů vedených v měně odlišné od měny, ve kterých jednotka prezentuje účetní závěrku, |
| --- | --- |

v)

kursové změny u plánů vedených v měně odlišné od měny, ve kterých jednotka prezentuje účetní závěrku,

| vi) | vyplacené požitky, |
| --- | --- |

vi)

vyplacené požitky,

| vii) | náklady na minulé služby, |
| --- | --- |

vii)

náklady na minulé služby,

| viii) | podnikové kombinace, |
| --- | --- |

viii)

podnikové kombinace,

| ix) | krácení a |
| --- | --- |

ix)

krácení a

| x) | vypořádání; |
| --- | --- |

x)

vypořádání;

| d) | členění závazku z definovaných požitků na částky plánu, které nejsou finančně zajištěny, a na částky, které jsou zcela či částečně zajištěny; |
| --- | --- |

d)

členění závazku z definovaných požitků na částky plánu, které nejsou finančně zajištěny, a na částky, které jsou zcela či částečně zajištěny;

| e) | odsouhlasení počátečních a konečných zůstatků reálné hodnoty aktiv plánu a počátečních a konečných zůstatků všech práv na náhradu, uznaných jako aktivum dle odst. 104A, přičemž se samostatně uvedou, jeli to prakticky možné, vlivy přiřaditelné ke každé z následujících položek:










  i) | očekávaný výnos ze všech aktiv plánu, |
| --- | --- | --- |

e)

odsouhlasení počátečních a konečných zůstatků reálné hodnoty aktiv plánu a počátečních a konečných zůstatků všech práv na náhradu, uznaných jako aktivum dle odst. 104A, přičemž se samostatně uvedou, jeli to prakticky možné, vlivy přiřaditelné ke každé z následujících položek:

i)

očekávaný výnos ze všech aktiv plánu,

| ii) | pojistně-matematické zisky a ztráty, |
| --- | --- |

ii)

pojistně-matematické zisky a ztráty,

| iii) | kursové změny u plánů vedených v měně odlišné od měny, ve kterých jednotka prezentuje účetní závěrku, |
| --- | --- |

iii)

kursové změny u plánů vedených v měně odlišné od měny, ve kterých jednotka prezentuje účetní závěrku,

| iv) | příspěvky od zaměstnavatele, |
| --- | --- |

iv)

příspěvky od zaměstnavatele,

| v) | příspěvky od účastníků plánu, |
| --- | --- |

v)

příspěvky od účastníků plánu,

| vi) | vyplacené požitky, |
| --- | --- |

vi)

vyplacené požitky,

| vii) | podnikové kombinace a |
| --- | --- |

vii)

podnikové kombinace a

| viii) | vypořádání; |
| --- | --- |

viii)

vypořádání;

| f) | odsouhlasení současné hodnoty závazku u definovaných požitků dle písm. c) a reálné hodnoty aktiv plánu dle písm. e) s aktivy a závazky uznanými v rozvaze s uvedením minimálně:










  i) | čistých pojistně-matematických zisků a ztrát neuznaných v rozvaze (viz odst. 92), |
| --- | --- | --- |

f)

odsouhlasení současné hodnoty závazku u definovaných požitků dle písm. c) a reálné hodnoty aktiv plánu dle písm. e) s aktivy a závazky uznanými v rozvaze s uvedením minimálně:

i)

čistých pojistně-matematických zisků a ztrát neuznaných v rozvaze (viz odst. 92),

| ii) | náklady na minulé služby neuznané v rozvaze (viz odst. 96), |
| --- | --- |

ii)

náklady na minulé služby neuznané v rozvaze (viz odst. 96),

| iii) | veškeré částky neuznané jako aktivum z důvodu limitu dle odst. 58 písm. b), |
| --- | --- |

iii)

veškeré částky neuznané jako aktivum z důvodu limitu dle odst. 58 písm. b),

| iv) | reálnou hodnotu k rozvahovému datu všech práv na náhradu uznanou jako aktivum podle odst. 104A (spolu se stručným popisem vztahu mezi právem na náhradu a souvisejícím závazkem) a |
| --- | --- |

iv)

reálnou hodnotu k rozvahovému datu všech práv na náhradu uznanou jako aktivum podle odst. 104A (spolu se stručným popisem vztahu mezi právem na náhradu a souvisejícím závazkem) a

| v) | ostatní částky uznané v rozvaze; |
| --- | --- |

v)

ostatní částky uznané v rozvaze;

| g) | celkový náklad vykázaný ve výsledovce pro každou z následujících položek s uvedením, ve které řádce (položce) výsledovky je zahrnut:










  i) | náklad na běžné služby, |
| --- | --- | --- |

g)

celkový náklad vykázaný ve výsledovce pro každou z následujících položek s uvedením, ve které řádce (položce) výsledovky je zahrnut:

i)

náklad na běžné služby,

| ii) | úrokové náklady, |
| --- | --- |

ii)

úrokové náklady,

| iii) | očekávaný výnos z aktiv plánu, |
| --- | --- |

iii)

očekávaný výnos z aktiv plánu,

| iv) | očekávaný výnos z každého práva na náhradu, uznaného jako aktivum podle odst. 104A, |
| --- | --- |

iv)

očekávaný výnos z každého práva na náhradu, uznaného jako aktivum podle odst. 104A,

| v) | pojistně-matematické zisky a ztráty, |
| --- | --- |

v)

pojistně-matematické zisky a ztráty,

| vi) | náklady na minulé služby, |
| --- | --- |

vi)

náklady na minulé služby,

| vii) | veškerá krácení a vypořádání a |
| --- | --- |

vii)

veškerá krácení a vypořádání a

| viii) | důsledek limitu dle odst. 58 b); |
| --- | --- |

viii)

důsledek limitu dle odst. 58 b);

| h) | celkovou částku uznanou ve výkazu uznaných výnosů a nákladů pro každou z následujících položek:










  i) | pojistně-matematické zisky a ztráty, |
| --- | --- | --- |

h)

celkovou částku uznanou ve výkazu uznaných výnosů a nákladů pro každou z následujících položek:

i)

pojistně-matematické zisky a ztráty,

| ii) | důsledek limitu dle odst. 58 písm. b); |
| --- | --- |

ii)

důsledek limitu dle odst. 58 písm. b);

| i) | u jednotek, které vykazují pojistně-matematické zisky a ztráty podle odst. 93A ve výkazu uznaných výnosů a nákladů, bude vykázána kumulovaná částka pojistně-matematických zisků a ztrát zahrnutá ve výkazu uznaných výnosů a nákladů; |
| --- | --- |

i)

u jednotek, které vykazují pojistně-matematické zisky a ztráty podle odst. 93A ve výkazu uznaných výnosů a nákladů, bude vykázána kumulovaná částka pojistně-matematických zisků a ztrát zahrnutá ve výkazu uznaných výnosů a nákladů;

| j) | u každé hlavní kategorie aktiv plánu, které zahrnují (avšak neomezují se pouze na) kapitálové a dluhové finanční nástroje, nemovitý majetek a všechna ostatní aktiva a procento, popř. částku, jakými se každá hlavní kategorie podílí na reálné hodnotě celkových aktiv plánu; |
| --- | --- |

j)

u každé hlavní kategorie aktiv plánu, které zahrnují (avšak neomezují se pouze na) kapitálové a dluhové finanční nástroje, nemovitý majetek a všechna ostatní aktiva a procento, popř. částku, jakými se každá hlavní kategorie podílí na reálné hodnotě celkových aktiv plánu;

| k) | částky zahrnuté v reálné hodnotě aktiv plánu týkající se:










  i) | každé kategorie vlastních kapitálových nástrojů jednotky, |
| --- | --- | --- |

k)

částky zahrnuté v reálné hodnotě aktiv plánu týkající se:

i)

každé kategorie vlastních kapitálových nástrojů jednotky,

| ii) | nemovitého majetku drženého účetní jednotkou či jiných aktiv užívaných touto jednotkou; |
| --- | --- |

ii)

nemovitého majetku drženého účetní jednotkou či jiných aktiv užívaných touto jednotkou;

| l) | popis základny použité pro stanovení celkové očekávané míry výnosu z aktiv, v tom vliv hlavních kategorií aktiv plánu; |
| --- | --- |

l)

popis základny použité pro stanovení celkové očekávané míry výnosu z aktiv, v tom vliv hlavních kategorií aktiv plánu;

| m) | skutečný výnos aktiv plánu a skutečný výnos ze všech práv na náhradu uznaných jako aktivum podle odst. 104A; |
| --- | --- |

m)

skutečný výnos aktiv plánu a skutečný výnos ze všech práv na náhradu uznaných jako aktivum podle odst. 104A;

| n) | hlavní pojistně-matematické předpoklady použité k rozvahovému dni včetně, je-li aplikovatelné:










  i) | diskontních sazeb, |
| --- | --- | --- |

n)

hlavní pojistně-matematické předpoklady použité k rozvahovému dni včetně, je-li aplikovatelné:

i)

diskontních sazeb,

| ii) | očekávané míry výnosu ze všech aktiv plánu za období, za něž je sestavena účetní závěrka, |
| --- | --- |

ii)

očekávané míry výnosu ze všech aktiv plánu za období, za něž je sestavena účetní závěrka,

| iii) | očekávané míry výnosu v obdobích prezentovaných v účetní závěrce pro všechna práva na náhradu rozpoznaná jako aktivum podle odst. 104A, |
| --- | --- |

iii)

očekávané míry výnosu v obdobích prezentovaných v účetní závěrce pro všechna práva na náhradu rozpoznaná jako aktivum podle odst. 104A,

| iv) | očekávaný růst mezd (a změn indexu či jiné proměnné specifikované formálními nebo mimosmluvními podmínkami plánu jako základna pro zvýšení budoucích požitků), |
| --- | --- |

iv)

očekávaný růst mezd (a změn indexu či jiné proměnné specifikované formálními nebo mimosmluvními podmínkami plánu jako základna pro zvýšení budoucích požitků),

| v) | trendu vývoje nákladů na zdravotní péči a |
| --- | --- |

v)

trendu vývoje nákladů na zdravotní péči a

| vi) | všech ostatních významných použitých pojistně-matematických předpokladů. |
| --- | --- |

vi)

všech ostatních významných použitých pojistně-matematických předpokladů.

| o) | důsledky zvýšení o jeden procentní bod a důsledky snížení o jeden procentní bod v očekávaném trendu vývoje nákladů na zdravotní péči:










  i) | na souhrn nákladů na běžné služby a úrokových nákladů z čistých periodických nákladů na zdravotní péči po ukončení pracovního poměru a |
| --- | --- | --- |

o)

důsledky zvýšení o jeden procentní bod a důsledky snížení o jeden procentní bod v očekávaném trendu vývoje nákladů na zdravotní péči:

i)

na souhrn nákladů na běžné služby a úrokových nákladů z čistých periodických nákladů na zdravotní péči po ukončení pracovního poměru a

| ii) | na kumulovaný závazek z požitků po ukončení pracovního poměru týkající se nákladů na zdravotní péči. |
| --- | --- |

ii)

na kumulovaný závazek z požitků po ukončení pracovního poměru týkající se nákladů na zdravotní péči.

| p) | částky za běžné účetní období a předchozí čtyři roční období položek:










  i) | současná hodnota závazku z definovaných požitků, reálná hodnota aktiv plánu a přebytek či deficit plánu a |
| --- | --- | --- |

p)

částky za běžné účetní období a předchozí čtyři roční období položek:

i)

současná hodnota závazku z definovaných požitků, reálná hodnota aktiv plánu a přebytek či deficit plánu a

| ii) | empirické korekce:










  A. | závazků plánu vyjádřené buď jako 1) částka, nebo 2) procento ze závazků plánu k rozvahovému datu a |
| --- | --- | --- |

ii)

empirické korekce:

A.

závazků plánu vyjádřené buď jako 1) částka, nebo 2) procento ze závazků plánu k rozvahovému datu a

| B. | aktiv plánu vyjádřené buď jako 1) částka, nebo 2) procento z aktiv plánu k rozvahovému datu; |
| --- | --- |

B.

aktiv plánu vyjádřené buď jako 1) částka, nebo 2) procento z aktiv plánu k rozvahovému datu;

| q) | nejlepší odhad zaměstnavatele v okamžiku, kdy může být rozumně stanoven, příspěvků, které se očekávají platit do plánu během ročního období začínajícím po rozvahovém datu. |
| --- | --- |

q)

nejlepší odhad zaměstnavatele v okamžiku, kdy může být rozumně stanoven, příspěvků, které se očekávají platit do plánu během ročního období začínajícím po rozvahovém datu.

121.   Odst. 120A písm. b) vyžaduje zveřejnit obecný popis typu plánu. Takový popis odlišuje například penzijní plány založené na průměrné mzdě od penzijních plánů založených na výši posledního platu či od plánů na příspěvky na zdravotní péči po skončení pracovního poměru. Popis plánu bude obsahovat neformální praxi účetní jednotky, vyvolávající vznik mimosmluvních závazků zahrnutých do ocenění závazku z definovaných požitků podle odst. 52. Další podrobnosti se nevyžadují.

Datum účinnosti

Přidávají se odst. 159B a 159C, odst. 160 se mění takto:

159B.   
  Účetní jednotka uplatní změny v odst. 32A, 34–34B, 61 a 120–121 v účetním období začínajícím 1. ledna 2006 nebo později. Dřívější aplikace se doporučuje. Pokud jednotka aplikuje tyto změny v období před 1. lednem 2006, je povinna tuto skutečnost zveřejnit.

159C.   
  Možnost uvedená v odst. 93A–93D se může použít pro účetní období končící 16. prosincem 2004 nebo později. Účetní jednotka, která tuto možnost použije v účetním období začínajícím před 1. lednem 2006, musí rovněž postupovat podle změn v odst. 32A, 34–34B, 61 a 120–121.

160.   Jestliže účetní jednotka mění svá účetní pravidla ve smyslu změn v odst. 159–159C, postupuje podle požadavků IAS 8. Pokud aplikuje tyto změny retrospektivně, jak IAS 8 vyžaduje, účtuje o těchto změnách, jako kdyby byly přijaty ke stejnému okamžiku jako vlastní Standard s tou výjimkou, že může zveřejnit částky požadované odst. 120A písm. p), neboť tyto částky jsou stanoveny pro každé účetní období jako plánované počínaje prvním účetním obdobím prezentovaným v účetní závěrce, v níž jednotka poprvé aplikuje změny odst. 120A.

Ostatní změny ve Standardu

Shora uvedené změny vyvolaly následně i tyto úpravy:

| | V odst. 29 písm. b) se odvolávka na „
  odst. 120
  “ mění na odvolávku na „
  odst. 120A
  “. |
| --- | --- |

V odst. 29 písm. b) se odvolávka na „
  odst. 120
  “ mění na odvolávku na „
  odst. 120A
  “.

| | V odst. 60 se odvolávka na „odst. 120 písm. c) bod vi)“ mění na odvolávku na „odst. 120A písm. f) bod iii)“. |
| --- | --- |

V odst. 60 se odvolávka na „odst. 120 písm. c) bod vi)“ mění na odvolávku na „odst. 120A písm. f) bod iii)“.

| | V příkladu ilustrujícím postup dle odst. 60 se odvolávka na „odst. 120 písm. c) bod vi)“ mění na odvolávku na „odst. 120A písm. f) bod iii)“. |
| --- | --- |

V příkladu ilustrujícím postup dle odst. 60 se odvolávka na „odst. 120 písm. c) bod vi)“ mění na odvolávku na „odst. 120A písm. f) bod iii)“.

| | V odst. 104C se odvolávka na „odst. 120 písm. c) bod vii)“ mění na odvolávku na „odst. 120A písm. f) bod iv)“. |
| --- | --- |

V odst. 104C se odvolávka na „odst. 120 písm. c) bod vii)“ mění na odvolávku na „odst. 120A písm. f) bod iv)“.

| | V odst. 159 písm. b) se odvolávka na
  „
  odst. 120 písm. c) bod vii), 120 písm. f) bod iv), 120 písm. g) a 120 písm. h) bod iii)
  “
  mění na odvolávku na
  „
  odst. 120A písm. f) bod iv), 120A písm. g) bod iv), 120A písm. m) a 120A písm. n) bod iii)
  “. |
| --- | --- |

V odst. 159 písm. b) se odvolávka na

„
  odst. 120 písm. c) bod vii), 120 písm. f) bod iv), 120 písm. g) a 120 písm. h) bod iii)
  “

mění na odvolávku na

„
  odst. 120A písm. f) bod iv), 120A písm. g) bod iv), 120A písm. m) a 120A písm. n) bod iii)
  “.

Vkládá se příloha F.

„PŘÍLOHA F:

Změny v ostatních Standardech.

Změny uvedené v této příloze se uplatní v účetních obdobích začínajících 1. lednem 2006 nebo později. Pokud účetní jednotka uplatní změny IAS 19 v dřívějším účetním období, budou změny dle této přílohy uplatněny též v tomto období.

A1.   IAS 1 Sestavování a zveřejňování účetní závěrky (jak revidováno v r. 2003) se mění jak uvedeno níže.

Odst. 96 zní po změně následovně:

96.   
  Účetní jednotka uvede přímo ve výkazu změn vlastního kapitálu:

| a) | ... |
| --- | --- |

a)

...

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

Výkaz změn vlastního kapitálu, který obsahuje pouze tyto položky, bude označen jako výkaz uznaných výnosů a nákladů.

A2.   V IAS 24 Zveřejnění spřízněných stran (ve znění revidovaném v roce 2003) se odst. 20 doplňuje takto:

20.   Níže jsou uvedeny příklady transakcí, které se zveřejňují, pokud proběhly mezi spřízněnými stranami:

| a) | ... |
| --- | --- |

a)

...

| i) | ... |
| --- | --- |

i)

...

Účast mateřské společnosti nebo dceřiné společnosti na plánu definovaných požitků, kdy rizika jsou sdílena mezi podniky ve skupině, je transakcí mezi spřízněnými osobami (viz odst. 34B IAS 19).

A3.   V IFRS 1 První aplikace Mezinárodních standardů účetního výkaznictví se přidává odst. 20A:

20A.   Jednotka může zveřejnit částky požadované odst. 120A písm. p), neboť tyto částky jsou stanoveny prospektivně pro každé účetní období následující po datu přechodu.“

INTERPETACE IFRIC 4

Posouzení, zda smlouva obsahuje leasing

ODKAZY

IAS 8 Účetní pravidla, změny v účetních odhadech a chyby

IAS 16 Pozemky, budovy a zařízení (revidován 2003)

IAS 17 Leasingy (revidován 2003)

IAS 38 Nehmotná aktiva (revidován 2004)

VÝCHODISKA

| 1. | Smlouva, kterou uzavře účetní jednotka, může obsahovat transakci nebo řadu vzájemně propojených transakcí, které nejsou z právního pohledu považovány za leasing, nicméně však převádí právo užívat určité aktivum (např. pozemek, budovu nebo zařízení) za jedinou nebo řadu plateb. Smlouvy, kterými jedna účetní jednotka (dodavatel) převádí právo užívat aktivum na jinou účetní jednotku (odběratele), a to často se souvisejícími službami, mohou vypadat například následovně:






  — | smlouvy o outsourcingu (např. outsourcing činností souvisejících se zpracováním dat účetní jednotky), |
| --- | --- | --- |

1.

Smlouva, kterou uzavře účetní jednotka, může obsahovat transakci nebo řadu vzájemně propojených transakcí, které nejsou z právního pohledu považovány za leasing, nicméně však převádí právo užívat určité aktivum (např. pozemek, budovu nebo zařízení) za jedinou nebo řadu plateb. Smlouvy, kterými jedna účetní jednotka (dodavatel) převádí právo užívat aktivum na jinou účetní jednotku (odběratele), a to často se souvisejícími službami, mohou vypadat například následovně:

—

smlouvy o outsourcingu (např. outsourcing činností souvisejících se zpracováním dat účetní jednotky),

| — | smlouvy v telekomunikačním odvětví, ve kterých dodavatel síťové kapacity uzavře dohodu o poskytování této kapacity odběrateli, |
| --- | --- |

—

smlouvy v telekomunikačním odvětví, ve kterých dodavatel síťové kapacity uzavře dohodu o poskytování této kapacity odběrateli,

| — | paušální („take-or-pay“) a podobné smlouvy, na jejichž základě je odběratel povinen hradit přesně stanovené platby bez ohledu na to, zda odebere smluvené zboží nebo služby (např. paušální smlouva o odebrání v podstatě celého výkonu dodavatelova generátoru elektrické energie). |
| --- | --- |

—

paušální („take-or-pay“) a podobné smlouvy, na jejichž základě je odběratel povinen hradit přesně stanovené platby bez ohledu na to, zda odebere smluvené zboží nebo služby (např. paušální smlouva o odebrání v podstatě celého výkonu dodavatelova generátoru elektrické energie).

| 2. | Tato interpretace dává návod, jak rozhodnout, zda takové smlouvy jsou leasingem, nebo obsahují leasing, který by měl být vykázán podle IAS 17. Interpretace však neposkytuje návod, jak by takový leasing měl být podle IAS 17 klasifikován. |
| --- | --- |

2.

Tato interpretace dává návod, jak rozhodnout, zda takové smlouvy jsou leasingem, nebo obsahují leasing, který by měl být vykázán podle IAS 17. Interpretace však neposkytuje návod, jak by takový leasing měl být podle IAS 17 klasifikován.

| 3. | V některých smlouvách se lze setkat s tím, že aktivum, které je předmětem leasingu, je částí většího aktiva. Tato interpretace se nezabývá tím, jak stanovit, zda část většího aktiva je sama o sobě předmětem leasingu pro účely aplikace IAS 17. Tato interpretace nicméně řeší situace, kdy předmětným aktivem je položka aktiv upravených IAS 16 nebo IAS 38. |
| --- | --- |

3.

V některých smlouvách se lze setkat s tím, že aktivum, které je předmětem leasingu, je částí většího aktiva. Tato interpretace se nezabývá tím, jak stanovit, zda část většího aktiva je sama o sobě předmětem leasingu pro účely aplikace IAS 17. Tato interpretace nicméně řeší situace, kdy předmětným aktivem je položka aktiv upravených IAS 16 nebo IAS 38.

PŘEDMĚT

| 4. | Tato interpretace se nevztahuje na smlouvy, které jsou leasingem nebo obsahují leasing, který je vyňat z předmětu IAS 17. |
| --- | --- |

4.

Tato interpretace se nevztahuje na smlouvy, které jsou leasingem nebo obsahují leasing, který je vyňat z předmětu IAS 17.

OTÁZKY

| 5. | Interpretace řeší následující otázky:






  a) | jak určit, zda smlouva je leasingem nebo obsahuje leasing, tak jak je definován v IAS 17; |
| --- | --- | --- |

5.

Interpretace řeší následující otázky:

a)

jak určit, zda smlouva je leasingem nebo obsahuje leasing, tak jak je definován v IAS 17;

| b) | ve kterém okamžiku by posouzení nebo opětovné posouzení toho, zda smlouva je leasingem nebo obsahuje leasing, mělo být provedeno a |
| --- | --- |

b)

ve kterém okamžiku by posouzení nebo opětovné posouzení toho, zda smlouva je leasingem nebo obsahuje leasing, mělo být provedeno a

| c) | jakým způsobem se leasingové platby odliší od plateb za ostatní plnění ze smlouvy, pokud smlouva je leasingem nebo leasing obsahuje. |
| --- | --- |

c)

jakým způsobem se leasingové platby odliší od plateb za ostatní plnění ze smlouvy, pokud smlouva je leasingem nebo leasing obsahuje.

ŘEŠENÍ

Posouzení, zda smlouva obsahuje leasing

| 6. | Rozhodnutí o tom, zda smlouva je leasingem nebo leasing obsahuje, je založeno na ekonomické podstatě transakce a vyžaduje posouzení toho, zda:






  a) | splnění závazku ze smlouvy je závislé na použití konkrétního aktiva nebo aktiv (dále jen aktivum) a |
| --- | --- | --- |

6.

Rozhodnutí o tom, zda smlouva je leasingem nebo leasing obsahuje, je založeno na ekonomické podstatě transakce a vyžaduje posouzení toho, zda:

a)

splnění závazku ze smlouvy je závislé na použití konkrétního aktiva nebo aktiv (dále jen aktivum) a

| b) | smlouva převádí právo užívat toto aktivum. |
| --- | --- |

b)

smlouva převádí právo užívat toto aktivum.

Splnění závazku ze smlouvy je závislé na použití konkrétního aktiva

| 7. | I v případě, kdy je konkrétní aktivum ve smlouvě explicitně specifikováno, nebude předmětem leasingu, pokud splnění závazku ze smlouvy není závislé na použití konkrétního aktiva. Například pokud je dodavatel povinen dodat konkrétní množství zboží nebo služeb a má právo a schopnost využít k dodání tohoto zboží nebo služeb jiných, ve smlouvě nekonkretizovaných aktiv, potom splnění závazku ze smlouvy není závislé na použití konkrétního aktiva a smlouva neobsahuje leasing. Smluvní ustanovení, které připouští nebo vyžaduje nahrazení konkrétního aktiva jiným stejným nebo podobným aktivem v případech, kdy provoz konkrétního aktiva není uspokojivý, nevylučuje možnost řešit smlouvu jako leasing. Kromě toho smluvní ustanovení (jak podmíněné, tak nepodmíněné), které připouští nebo po dodavateli vyžaduje nahrazení jiných aktiv z jakéhokoli důvodu ke konkrétnímu datu nebo po něm, nevylučuje možnost řešit smlouvu jako leasing již před datem uskutečnění náhrady. |
| --- | --- |

7.

I v případě, kdy je konkrétní aktivum ve smlouvě explicitně specifikováno, nebude předmětem leasingu, pokud splnění závazku ze smlouvy není závislé na použití konkrétního aktiva. Například pokud je dodavatel povinen dodat konkrétní množství zboží nebo služeb a má právo a schopnost využít k dodání tohoto zboží nebo služeb jiných, ve smlouvě nekonkretizovaných aktiv, potom splnění závazku ze smlouvy není závislé na použití konkrétního aktiva a smlouva neobsahuje leasing. Smluvní ustanovení, které připouští nebo vyžaduje nahrazení konkrétního aktiva jiným stejným nebo podobným aktivem v případech, kdy provoz konkrétního aktiva není uspokojivý, nevylučuje možnost řešit smlouvu jako leasing. Kromě toho smluvní ustanovení (jak podmíněné, tak nepodmíněné), které připouští nebo po dodavateli vyžaduje nahrazení jiných aktiv z jakéhokoli důvodu ke konkrétnímu datu nebo po něm, nevylučuje možnost řešit smlouvu jako leasing již před datem uskutečnění náhrady.

| 8. | Aktivum se považuje za implicitně specifikované, pokud například dodavatel vlastní nebo si ke splnění závazku ze smlouvy najímá pouze jediné aktivum a není ekonomicky racionální nebo možné, aby dodavatel plnil svůj závazek ze smlouvy za použití alternativních aktiv. |
| --- | --- |

8.

Aktivum se považuje za implicitně specifikované, pokud například dodavatel vlastní nebo si ke splnění závazku ze smlouvy najímá pouze jediné aktivum a není ekonomicky racionální nebo možné, aby dodavatel plnil svůj závazek ze smlouvy za použití alternativních aktiv.

Smlouva převádí právo užívat aktivum

| 9. | Smlouva převádí právo užívat aktivum na odběratele (nájemce), pokud převádí právo kontroly nad používáním předmětného aktiva. Právo kontroly nad užíváním předmětného aktiva se považuje za převedené, pokud dojde ke splnění jakékoliv z následujících podmínek:






  a) | odběratel je schopen nebo má právo provozovat aktivum nebo dávat pokyny jiným k provozování tohoto aktiva způsobem, který odběratel určí, přičemž obdrží nebo kontroluje více než nevýznamné množství výkonů nebo jiných užitků pocházejících z daného aktiva; |
| --- | --- | --- |

9.

Smlouva převádí právo užívat aktivum na odběratele (nájemce), pokud převádí právo kontroly nad používáním předmětného aktiva. Právo kontroly nad užíváním předmětného aktiva se považuje za převedené, pokud dojde ke splnění jakékoliv z následujících podmínek:

a)

odběratel je schopen nebo má právo provozovat aktivum nebo dávat pokyny jiným k provozování tohoto aktiva způsobem, který odběratel určí, přičemž obdrží nebo kontroluje více než nevýznamné množství výkonů nebo jiných užitků pocházejících z daného aktiva;

| b) | odběratel je schopen nebo má právo kontrolovat fyzický přístup k předmětnému aktivu, přičemž obdrží nebo kontroluje více než nevýznamné množství výkonů nebo jiných užitků pocházejících z daného aktiva; |
| --- | --- |

b)

odběratel je schopen nebo má právo kontrolovat fyzický přístup k předmětnému aktivu, přičemž obdrží nebo kontroluje více než nevýznamné množství výkonů nebo jiných užitků pocházejících z daného aktiva;

| c) | fakta a okolnosti naznačují, že je značně nepravděpodobné, že jedna či více stran kromě odběratele obdrží více než nevýznamné množství výkonů nebo jiných užitků vyrobených nebo generovaných daným aktivem během doby trvání smlouvy a že cena, kterou odběratel zaplatí za příslušný výkon, není sjednaná jako fixní za jednotku výkonu ani se nerovná běžné tržní ceně jednotky výkonu k datu dodání příslušného výstupu. |
| --- | --- |

c)

fakta a okolnosti naznačují, že je značně nepravděpodobné, že jedna či více stran kromě odběratele obdrží více než nevýznamné množství výkonů nebo jiných užitků vyrobených nebo generovaných daným aktivem během doby trvání smlouvy a že cena, kterou odběratel zaplatí za příslušný výkon, není sjednaná jako fixní za jednotku výkonu ani se nerovná běžné tržní ceně jednotky výkonu k datu dodání příslušného výstupu.

Prvotní a opětovné posouzení zda smlouva je leasingem nebo leasing obsahuje

| 10. | Prvotní posouzení toho, zda smlouva obsahuje leasing, by mělo být provedeno na počátku leasingu, což je dřívější datum z data uzavření smlouvy a data zavázání se smluvních stran k základním ustanovením smlouvy, na základě všech známých faktů a okolností. Opětovné posouzení toho, zda smlouva obsahuje leasing, se provede, pouze pokud dojde ke splnění některé z následujících podmínek:






  a) | dojde ke změně smluvních ustanovení, pokud se netýkají pouze obnovení či prodloužení smlouvy; |
| --- | --- | --- |

10.

Prvotní posouzení toho, zda smlouva obsahuje leasing, by mělo být provedeno na počátku leasingu, což je dřívější datum z data uzavření smlouvy a data zavázání se smluvních stran k základním ustanovením smlouvy, na základě všech známých faktů a okolností. Opětovné posouzení toho, zda smlouva obsahuje leasing, se provede, pouze pokud dojde ke splnění některé z následujících podmínek:

a)

dojde ke změně smluvních ustanovení, pokud se netýkají pouze obnovení či prodloužení smlouvy;

| b) | dojde k uplatnění opce na obnovení leasingu nebo se smluvní strany dohodnou na jeho prodloužení, pokud však ustanovení o obnovení nebo prodloužení nebylo již původně obsaženo v leasingových podmínkách v souladu s odst. 4 IAS 17. Při obnovení nebo prodloužení smlouvy, které nemění jiná ustanovení původní smlouvy a je provedeno ještě před datem jejího vypršení, se postupuje dle odst. 6 – 9 pouze pro účely posouzení smlouvy v obnoveném nebo prodlouženém období; |
| --- | --- |

b)

dojde k uplatnění opce na obnovení leasingu nebo se smluvní strany dohodnou na jeho prodloužení, pokud však ustanovení o obnovení nebo prodloužení nebylo již původně obsaženo v leasingových podmínkách v souladu s odst. 4 IAS 17. Při obnovení nebo prodloužení smlouvy, které nemění jiná ustanovení původní smlouvy a je provedeno ještě před datem jejího vypršení, se postupuje dle odst. 6 – 9 pouze pro účely posouzení smlouvy v obnoveném nebo prodlouženém období;

| c) | dojde ke změně toho, zda je splnění závazku ze smlouvy závislé na použití konkrétního aktiva; |
| --- | --- |

c)

dojde ke změně toho, zda je splnění závazku ze smlouvy závislé na použití konkrétního aktiva;

| d) | dojde k podstatné změně aktiva, například podstatné fyzické změně pozemku, budovy nebo zařízení. |
| --- | --- |

d)

dojde k podstatné změně aktiva, například podstatné fyzické změně pozemku, budovy nebo zařízení.

| 11. | Opětovné posouzení smlouvy je založeno na faktech a okolnostech známých k datu opětovného posouzení a s ohledem na zbývající dobu trvání smlouvy. Změny v odhadu (například odhadované množství výkonů, které mají být dodány odběrateli nebo jiným potencionálním odběratelům) nejsou důvodem pro opětovné posouzení. Pokud dojde k opětovnému posouzení smlouvy a dojde se k závěru, že nově obsahuje leasing (nebo již neobsahuje leasing), pak se smlouva začne vykazovat jako leasing (nebo se přestane vykazovat jako leasing):






  a) | v případech popsaných v odst. 10, v písm. a), c) a d), od okamžiku, kdy dojde ke změně okolností, které vyžadují opětovné posouzení; |
| --- | --- | --- |

11.

Opětovné posouzení smlouvy je založeno na faktech a okolnostech známých k datu opětovného posouzení a s ohledem na zbývající dobu trvání smlouvy. Změny v odhadu (například odhadované množství výkonů, které mají být dodány odběrateli nebo jiným potencionálním odběratelům) nejsou důvodem pro opětovné posouzení. Pokud dojde k opětovnému posouzení smlouvy a dojde se k závěru, že nově obsahuje leasing (nebo již neobsahuje leasing), pak se smlouva začne vykazovat jako leasing (nebo se přestane vykazovat jako leasing):

a)

v případech popsaných v odst. 10, v písm. a), c) a d), od okamžiku, kdy dojde ke změně okolností, které vyžadují opětovné posouzení;

| b) | v případě popsaném v odst. 10, písm. b), od počátku obnoveného nebo prodlouženého období. |
| --- | --- |

b)

v případě popsaném v odst. 10, písm. b), od počátku obnoveného nebo prodlouženého období.

Odlišení leasingových plateb od ostatních plateb

| 12. | Pokud smlouva obsahuje leasing, smluvní strany použijí IAS 17 na tu část smlouvy, která se týká leasingu, pokud nejde o případy vyňaté z předmětu tohoto standardu podle odst. 2 IAS 17. Obdobně, pokud dohoda obsahuje leasing, je tento leasing klasifikován jako finanční nebo operativní podle odst. 7 – 19 IAS 17. Ostatní části smlouvy, které nepodléhají IAS 17, se vykazují v souladu s ostatními standardy. |
| --- | --- |

12.

Pokud smlouva obsahuje leasing, smluvní strany použijí IAS 17 na tu část smlouvy, která se týká leasingu, pokud nejde o případy vyňaté z předmětu tohoto standardu podle odst. 2 IAS 17. Obdobně, pokud dohoda obsahuje leasing, je tento leasing klasifikován jako finanční nebo operativní podle odst. 7 – 19 IAS 17. Ostatní části smlouvy, které nepodléhají IAS 17, se vykazují v souladu s ostatními standardy.

| 13. | Smluvně vyžadované platby a jiné protihodnoty musí být k datu uzavření smlouvy nebo k okamžiku opětovného posouzení smlouvy rozděleny pro účely uplatnění IAS 17 na díl připadající na leasingovou část smlouvy a na díl připadající na jiná plnění na základě poměru jejich reálných hodnot. Minimální leasingové platby definované v odst. 4 IAS 17 zahrnují pouze platby za leasing (tj. právo užívat aktivum), nikoli platby za jiná smluvní plnění (např. za služby nebo za spotřebovávané vstupy). |
| --- | --- |

13.

Smluvně vyžadované platby a jiné protihodnoty musí být k datu uzavření smlouvy nebo k okamžiku opětovného posouzení smlouvy rozděleny pro účely uplatnění IAS 17 na díl připadající na leasingovou část smlouvy a na díl připadající na jiná plnění na základě poměru jejich reálných hodnot. Minimální leasingové platby definované v odst. 4 IAS 17 zahrnují pouze platby za leasing (tj. právo užívat aktivum), nikoli platby za jiná smluvní plnění (např. za služby nebo za spotřebovávané vstupy).

| 14. | V některých případech odlišení plateb za leasing od plateb za ostatní plnění vyžaduje, aby odběratel použil odhadu. Je například možné, aby odběratel odhadl výši leasingových plateb s odkazem na smlouvu o leasingu srovnatelného aktiva, která neobsahuje žádná další plnění, nebo aby odhadl platby za ostatní plnění s odkazem na srovnatelné smlouvy a pak tyto platby odečetl od celkových smluvních plateb. |
| --- | --- |

14.

V některých případech odlišení plateb za leasing od plateb za ostatní plnění vyžaduje, aby odběratel použil odhadu. Je například možné, aby odběratel odhadl výši leasingových plateb s odkazem na smlouvu o leasingu srovnatelného aktiva, která neobsahuje žádná další plnění, nebo aby odhadl platby za ostatní plnění s odkazem na srovnatelné smlouvy a pak tyto platby odečetl od celkových smluvních plateb.

| 15. | Pokud odběratel dospěje k názoru, že není možné platby od sebe spolehlivě oddělit, musí:






  a) | v případě finančního leasingu uznat aktivum a závazek v částce rovné reálné hodnotě aktiva, které bylo identifikováno v odst. 7 a 8 jako předmět leasingu. Následně je závazek snižován, tak jak jsou uhrazovány platby, a vyvolaný finanční náklad vyplývající ze závazku je uznán na základě odběratelovy přírůstkové výpůjční úrokové míry (1); |
| --- | --- | --- |

15.

Pokud odběratel dospěje k názoru, že není možné platby od sebe spolehlivě oddělit, musí:

a)

v případě finančního leasingu uznat aktivum a závazek v částce rovné reálné hodnotě aktiva, které bylo identifikováno v odst. 7 a 8 jako předmět leasingu. Následně je závazek snižován, tak jak jsou uhrazovány platby, a vyvolaný finanční náklad vyplývající ze závazku je uznán na základě odběratelovy přírůstkové výpůjční úrokové míry (1);

| b) | v případě operativního leasingu se se všemi smluvními platbami zachází jako s leasingovými platbami pro účely aplikace požadavků na zveřejnění obsažených v IAS 17, nicméně:






  i) | tyto platby musí být zveřejněny odděleně od minimálních leasingových plateb z ostatních smluv, které neobsahují platby za neleasingová plnění, a |
| --- | --- | --- |

b)

v případě operativního leasingu se se všemi smluvními platbami zachází jako s leasingovými platbami pro účely aplikace požadavků na zveřejnění obsažených v IAS 17, nicméně:

i)

tyto platby musí být zveřejněny odděleně od minimálních leasingových plateb z ostatních smluv, které neobsahují platby za neleasingová plnění, a

| ii) | u těchto zveřejněných plateb musí být uvedeno, že obsahují platby za smluvní neleasingová plnění. |
| --- | --- |

ii)

u těchto zveřejněných plateb musí být uvedeno, že obsahují platby za smluvní neleasingová plnění.

DATUM ÚČINNOSTI

| 16. | Účetní jednotka použije tuto interpretaci pro roční účetní období počínající 1. lednem 2006 nebo později. Dřívější aplikace se doporučuje. Pokud účetní jednotka aplikuje tuto interpretaci pro účetní období počínající dříve než 1. lednem 2006, musí tuto skutečnost zveřejnit. |
| --- | --- |

16.

Účetní jednotka použije tuto interpretaci pro roční účetní období počínající 1. lednem 2006 nebo později. Dřívější aplikace se doporučuje. Pokud účetní jednotka aplikuje tuto interpretaci pro účetní období počínající dříve než 1. lednem 2006, musí tuto skutečnost zveřejnit.

PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

| 17. | IAS 8 upravuje, jak účetní jednotka přistupuje ke změnám v účetních pravidlech, které jsou důsledkem prvotní aplikace interpretace. Účetní jednotka nemusí postupovat podle těchto ustanovení, když poprvé aplikuje tuto interpretaci. Pokud účetní jednotka využije této výjimky, musí aplikovat odst. 6 – 9 této interpretace na smlouvy, které existovaly na počátku nejstaršího účetního období, za které se vykazují srovnávací informace podle IFRS, a to na základě faktů a okolností, které existovaly na počátku toho období. |
| --- | --- |

17.

IAS 8 upravuje, jak účetní jednotka přistupuje ke změnám v účetních pravidlech, které jsou důsledkem prvotní aplikace interpretace. Účetní jednotka nemusí postupovat podle těchto ustanovení, když poprvé aplikuje tuto interpretaci. Pokud účetní jednotka využije této výjimky, musí aplikovat odst. 6 – 9 této interpretace na smlouvy, které existovaly na počátku nejstaršího účetního období, za které se vykazují srovnávací informace podle IFRS, a to na základě faktů a okolností, které existovaly na počátku toho období.

---

(1)  Tj. přírůstková výpůjční úroková míra nájemce, tak jak je definována v odst. 4 IAS 17.

Dodatek

Změny IFRS 1 První aplikace Mezinárodních standardů účetního výkaznictví

Tento dodatek účetní jednotka aplikuje pro roční účetní období počínající 1. lednem 2006 nebo později. Pokud účetní jednotka aplikuje tuto interpretaci v dřívějším účetním období, musí aplikovat tento dodatek ve stejném období.

A1.   Standard IFRS 1 První aplikace Mezinárodních standardů účetního výkaznictví a s ním související materiály se mění následujícím způsobem:

V odst. 12 se odkaz na odst. 13–25E mění na 13–25F.

V odst. 13, se mění písm. i) a j) a přidává se písm. k) následujícím způsobem:

| i) | pojistné smlouvy (odst. 25D), |
| --- | --- |

i)

pojistné smlouvy (odst. 25D),

| j) | závazky z vyřazení zahrnuté do pořizovací ceny pozemků, budov a zařízení (odst. 25E) a |
| --- | --- |

j)

závazky z vyřazení zahrnuté do pořizovací ceny pozemků, budov a zařízení (odst. 25E) a

| k) | leasingy (odst. 25F). |
| --- | --- |

k)

leasingy (odst. 25F).

Za odst. 25E se přidává nový nadpis a odst. 25F následujícím způsobem:

LEASINGY

IFRIC 4 Posouzení, zda smlouva obsahuje leasing

25F.   Ten, kdo použije poprvé IFRS, může použít přechodná ustanovení IFRIC 4 Posouzení, zda smlouva obsahuje leasing. V důsledku toho se může rozhodnout, zda smlouvy existující k datu přechodu na IFRS obsahují leasing na základě faktů a okolností existujících k tomuto datu.

INTERPRETACE IFRIC 5zahrnující změnu IAS 39

Práva na podíly na fondech vytvořených na demontáž, ukončení provozu, uvedení do původního stavu a ekologickou likvidaci

ODKAZY

| IAS 8 | Účetní pravidla, změny v účetních odhadech a chyby |
| --- | --- |
| IAS 27 | Konsolidovaná a individuální účetní závěrka |
| IAS 28 | Investice do přidružených podniků |
| IAS 31 | Účasti ve společných podnicích |
| IAS 37 | Rezervy, podmíněné závazky a podmíněná aktiva |
| IAS 39 | Finanční nástroje: účtování a oceňování (ve znění po revizi z roku 2003) |
| SIC-12 | Konsolidace – jednotky zvláštního určení (ve znění po revizi z roku 2004) |

IAS 8

Účetní pravidla, změny v účetních odhadech a chyby

IAS 27

Konsolidovaná a individuální účetní závěrka

IAS 28

Investice do přidružených podniků

IAS 31

Účasti ve společných podnicích

IAS 37

Rezervy, podmíněné závazky a podmíněná aktiva

IAS 39

Finanční nástroje: účtování a oceňování (ve znění po revizi z roku 2003)

SIC-12

Konsolidace – jednotky zvláštního určení (ve znění po revizi z roku 2004)

VÝCHODISKA

| 1. | Účelem vymezení prostředků na ukončení provozu, demontáž, likvidaci, uvedení do původního stavu a ekologickou rekultivaci, dále zde nazývané jako „demontážní fondy“ nebo jen „fondy“, je oddělit aktiva určená k financování některých nebo všech nákladů na demontáž či likvidaci provozu (jako například atomové elektrárny) nebo určitého zařízení (jako jsou automobily) nebo realizaci ekologických opatření (jako je čištění odpadních vod nebo rekultivace pozemků po těžbě), které jsou společně nazývány „demontáží“. |
| --- | --- |

1.

Účelem vymezení prostředků na ukončení provozu, demontáž, likvidaci, uvedení do původního stavu a ekologickou rekultivaci, dále zde nazývané jako „demontážní fondy“ nebo jen „fondy“, je oddělit aktiva určená k financování některých nebo všech nákladů na demontáž či likvidaci provozu (jako například atomové elektrárny) nebo určitého zařízení (jako jsou automobily) nebo realizaci ekologických opatření (jako je čištění odpadních vod nebo rekultivace pozemků po těžbě), které jsou společně nazývány „demontáží“.

| 2. | Příspěvky do takových fondů mohou být dobrovolné nebo mohou být vyžadovány regulačními pravidly či zákonem. Tyto fondy mohou mít jednu z následujících podob:






  a) | fondy, které jsou založeny jediným přispěvatelem za účelem financování závazků z titulu demontáže jednoho dílčího místa nebo více územně rozptýlených míst; |
| --- | --- | --- |

2.

Příspěvky do takových fondů mohou být dobrovolné nebo mohou být vyžadovány regulačními pravidly či zákonem. Tyto fondy mohou mít jednu z následujících podob:

a)

fondy, které jsou založeny jediným přispěvatelem za účelem financování závazků z titulu demontáže jednoho dílčího místa nebo více územně rozptýlených míst;

| b) | fondy, které jsou založeny více přispěvateli k financování jejich individuálních nebo společných závazků z titulu demontáže, přičemž jsou přispěvatelé oprávněni k čerpání fondu na náklady demontáže do výše svých příspěvků, plus aktuální výnos z těchto příspěvků, mínus jejich podíl na nákladech správy fondu. Přispěvatelé mohou mít povinnost provést dodatečné příspěvky například v případech bankrotu jiného přispěvatele; |
| --- | --- |

b)

fondy, které jsou založeny více přispěvateli k financování jejich individuálních nebo společných závazků z titulu demontáže, přičemž jsou přispěvatelé oprávněni k čerpání fondu na náklady demontáže do výše svých příspěvků, plus aktuální výnos z těchto příspěvků, mínus jejich podíl na nákladech správy fondu. Přispěvatelé mohou mít povinnost provést dodatečné příspěvky například v případech bankrotu jiného přispěvatele;

| c) | fondy, které byly založeny více přispěvateli k financování jejich individuálních nebo společných závazků z titulu demontáže, přičemž požadovaná výše příspěvku je odvozena od aktuální aktivity přispěvatele a užitek získaný přispěvatelem je založen na jeho minulých aktivitách. V těchto případech dochází potencionálně k nesouladu mezi částkou příspěvků poskytovaných přispěvatelem (založených na současných aktivitách) a hodnotou čerpatelnou z fondu (založenou na minulých aktivitách). |
| --- | --- |

c)

fondy, které byly založeny více přispěvateli k financování jejich individuálních nebo společných závazků z titulu demontáže, přičemž požadovaná výše příspěvku je odvozena od aktuální aktivity přispěvatele a užitek získaný přispěvatelem je založen na jeho minulých aktivitách. V těchto případech dochází potencionálně k nesouladu mezi částkou příspěvků poskytovaných přispěvatelem (založených na současných aktivitách) a hodnotou čerpatelnou z fondu (založenou na minulých aktivitách).

| 3. | Takové fondy mají obecně následující rysy:






  a) | fond je spravován odděleně nezávislým správcem; |
| --- | --- | --- |

3.

Takové fondy mají obecně následující rysy:

a)

fond je spravován odděleně nezávislým správcem;

| b) | podniky (přispěvatelé) přispívají do fondu, jehož prostředky jsou investovány do různých aktiv, která mohou zahrnovat jak dluhové, tak i majetkové investice a která pomáhají uhradit demontážní náklady přispěvatelů. Správci určují, jak jsou příspěvky investovány v rámci vymezeném statutárními dokumenty a odpovídajícími právními předpisy či jinými regulačními pravidly; |
| --- | --- |

b)

podniky (přispěvatelé) přispívají do fondu, jehož prostředky jsou investovány do různých aktiv, která mohou zahrnovat jak dluhové, tak i majetkové investice a která pomáhají uhradit demontážní náklady přispěvatelů. Správci určují, jak jsou příspěvky investovány v rámci vymezeném statutárními dokumenty a odpovídajícími právními předpisy či jinými regulačními pravidly;

| c) | přispěvatelé evidují výši své povinnosti uhradit demontážní náklady. Avšak z fondu jsou přispěvatelé schopni získat refundaci demontážních nákladů pouze do výše těchto nákladů nebo do výše přispěvatelova podílu na aktivech fondu, a to podle toho, která z uvedených částek je nižší; |
| --- | --- |

c)

přispěvatelé evidují výši své povinnosti uhradit demontážní náklady. Avšak z fondu jsou přispěvatelé schopni získat refundaci demontážních nákladů pouze do výše těchto nákladů nebo do výše přispěvatelova podílu na aktivech fondu, a to podle toho, která z uvedených částek je nižší;

| d) | přispěvatelé mají omezený přístup nebo vůbec žádný přístup k jakémukoliv přebytku aktiv fondu převyšujícímu částku splňující kritéria použitelnosti pro úhradu demontážních nákladů. |
| --- | --- |

d)

přispěvatelé mají omezený přístup nebo vůbec žádný přístup k jakémukoliv přebytku aktiv fondu převyšujícímu částku splňující kritéria použitelnosti pro úhradu demontážních nákladů.

ROZSAH PŮSOBNOSTI

| 4. | Tato interpretace se používá v účetní závěrce přispěvatele na účetní zachycení takových podílů vyplývajících z demontážních fondů, které mají oba následující rysy:






  a) | aktiva jsou spravována odděleně (buď tím, že jsou držena v oddělené účetní jednotce, nebo jako oddělená aktiva v rámci jiné jednotky) a |
| --- | --- | --- |

4.

Tato interpretace se používá v účetní závěrce přispěvatele na účetní zachycení takových podílů vyplývajících z demontážních fondů, které mají oba následující rysy:

a)

aktiva jsou spravována odděleně (buď tím, že jsou držena v oddělené účetní jednotce, nebo jako oddělená aktiva v rámci jiné jednotky) a

| b) | práva přispěvatele v přístupu k aktivům jsou omezena. |
| --- | --- |

b)

práva přispěvatele v přístupu k aktivům jsou omezena.

| 5. | Zbytková účast na fondu, která převyšuje práva na refundaci, jako například smluvně stanovená práva na rozdělení fondu v případě, že by byly dokončeny veškeré demontáže nebo by byl fond zrušen, může být majetkovým nástrojem vymezeným IAS 39 a není v předmětu působnosti této interpretace. |
| --- | --- |

5.

Zbytková účast na fondu, která převyšuje práva na refundaci, jako například smluvně stanovená práva na rozdělení fondu v případě, že by byly dokončeny veškeré demontáže nebo by byl fond zrušen, může být majetkovým nástrojem vymezeným IAS 39 a není v předmětu působnosti této interpretace.

PŘEDMĚT SPORU

| 6. | Sporné otázky řešené touto interpretací jsou:






  a) | Jak má přispěvatel účetně zachytit podíl na fondu? |
| --- | --- | --- |

6.

Sporné otázky řešené touto interpretací jsou:

a)

Jak má přispěvatel účetně zachytit podíl na fondu?

| b) | Pokud má přispěvatel povinnost provést dodatečný příspěvek do fondu, například v případě bankrotu jiného přispěvatele, jak má být takový závazek účetně zachycen? |
| --- | --- |

b)

Pokud má přispěvatel povinnost provést dodatečný příspěvek do fondu, například v případě bankrotu jiného přispěvatele, jak má být takový závazek účetně zachycen?

ŘEŠENÍ

Vykazování podílu na fondu

| 7. | Přispěvatel vykáže svoji povinnost uhradit demontážní náklady jako závazek a svůj podíl na fondu odděleně, pokud není povinen uhradit demontážní náklady i v případě, že by v jejich úhradě selhal fond. |
| --- | --- |

7.

Přispěvatel vykáže svoji povinnost uhradit demontážní náklady jako závazek a svůj podíl na fondu odděleně, pokud není povinen uhradit demontážní náklady i v případě, že by v jejich úhradě selhal fond.

| 8. | Přispěvatel určí, zda fond ovládá, spoluovládá nebo je jeho vliv jen významný použitím IAS 27, IAS 28, IAS 31 a SIC-12. Pokud platí některá z uvedených variant, pak vykáže přispěvatel svoji účast na fondu v souladu s těmito standardy. |
| --- | --- |

8.

Přispěvatel určí, zda fond ovládá, spoluovládá nebo je jeho vliv jen významný použitím IAS 27, IAS 28, IAS 31 a SIC-12. Pokud platí některá z uvedených variant, pak vykáže přispěvatel svoji účast na fondu v souladu s těmito standardy.

| 9. | Pokud přispěvatel fond neovládá, nespoluovládá ani nemá významný vliv, pak vykáže přispěvatel své právo získat refundaci z fondu jako náhradu v souladu s IAS 37. Tato náhrada musí být oceněna nižší ze dvou následujících částek:






  a) | částky vykázaného závazku z titulu demontáže a |
| --- | --- | --- |

9.

Pokud přispěvatel fond neovládá, nespoluovládá ani nemá významný vliv, pak vykáže přispěvatel své právo získat refundaci z fondu jako náhradu v souladu s IAS 37. Tato náhrada musí být oceněna nižší ze dvou následujících částek:

a)

částky vykázaného závazku z titulu demontáže a

| b) | podílu přispěvatele na reálné hodnotě těch čistých aktiv fondu, které jsou přiřaditelné přispěvatelům. |
| --- | --- |

b)

podílu přispěvatele na reálné hodnotě těch čistých aktiv fondu, které jsou přiřaditelné přispěvatelům.

Změny v účetní hodnotě práva obdržet náhradu, které mají jinou příčinu než příspěvek do fondu nebo platbu z fondu, se vykazují v hospodářském výsledku za období, ve kterém k takové změně došlo.

Vykázání povinnosti provést dodatečný příspěvek

| 10. | Pokud má přispěvatel povinnost provést dodatečný příspěvek, například v případě bankrotu jiného přispěvatele nebo v případě, že hodnota investovaných aktiv držených fondem poklesne v takové míře, že nebude postačovat ke krytí závazků fondu na refundace, je taková povinnost podmíněným závazkem, který je upraven IAS 37. Přispěvatel vykáže takovou povinnost jako závazek pouze tehdy, když je pravděpodobné, že takový dodatečný příspěvek bude muset být proveden. |
| --- | --- |

10.

Pokud má přispěvatel povinnost provést dodatečný příspěvek, například v případě bankrotu jiného přispěvatele nebo v případě, že hodnota investovaných aktiv držených fondem poklesne v takové míře, že nebude postačovat ke krytí závazků fondu na refundace, je taková povinnost podmíněným závazkem, který je upraven IAS 37. Přispěvatel vykáže takovou povinnost jako závazek pouze tehdy, když je pravděpodobné, že takový dodatečný příspěvek bude muset být proveden.

Zveřejnění

| 11. | Přispěvatel zveřejní podstatu svého podílu na fondu a veškerá omezení v přístupu k aktivům fondu. |
| --- | --- |

11.

Přispěvatel zveřejní podstatu svého podílu na fondu a veškerá omezení v přístupu k aktivům fondu.

| 12. | Pokud má přispěvatel potenciální povinnost provést dodatečné příspěvky, které nejsou vykázány jako závazek (viz odst. 10), je povinen zveřejnit informace požadované odst. 86 IAS 37. |
| --- | --- |

12.

Pokud má přispěvatel potenciální povinnost provést dodatečné příspěvky, které nejsou vykázány jako závazek (viz odst. 10), je povinen zveřejnit informace požadované odst. 86 IAS 37.

| 13. | Pokud přispěvatel vykazuje podíl na fondu v souladu s odst. 9, vykáže informace požadované odst. 85 písm. c) IAS 37. |
| --- | --- |

13.

Pokud přispěvatel vykazuje podíl na fondu v souladu s odst. 9, vykáže informace požadované odst. 85 písm. c) IAS 37.

DATUM ÚČINNOSTI

| 14. | Účetní jednotka použije tuto interpretaci pro roční účetní období počínající 1. lednem 2006 nebo později. Dřívější aplikace se doporučuje. Pokud účetní jednotka aplikuje tuto interpretaci pro účetní období počínající dříve než 1. lednem 2006, musí tuto skutečnost zveřejnit. |
| --- | --- |

14.

Účetní jednotka použije tuto interpretaci pro roční účetní období počínající 1. lednem 2006 nebo později. Dřívější aplikace se doporučuje. Pokud účetní jednotka aplikuje tuto interpretaci pro účetní období počínající dříve než 1. lednem 2006, musí tuto skutečnost zveřejnit.

PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

| 15. | Změny v účetních pravidlech se vykazují v souladu s požadavky na přechodná ustanovení obsažená v IAS 8. |
| --- | --- |

15.

Změny v účetních pravidlech se vykazují v souladu s požadavky na přechodná ustanovení obsažená v IAS 8.

Dodatek

Změna v IAS 39 Finanční nástroje: účtování a oceňování

Změna obsažená v tomto dodatku se použije pro roční účetní závěrky začínající 1. ledna 2006 nebo později. Pokud účetní jednotka použije tuto interpretaci pro účetní závěrku začínající dříve, pak použije pro toto dřívější období i tuto změnu.

A1.   V odstavci 2 IAS 39 Finanční nástroje: účtování a oceňování se přidává bod s označením písm. j) následovně:

2.   
  Tento standard se použije všemi účetními jednotkami na veškeré typy finančních nástrojů kromě:

...

| j) | práv na platby refundující účetní jednotce výdaje nezbytné k vypořádání závazků vykazovaných jednotkou jako rezerva v souladu s IAS 37 Rezervy, podmíněné závazky a podmíněná aktiva nebo závazků, na které byla v minulém období jednotkou vytvořena rezerva v souladu s IAS 37. |
| --- | --- |

j)

práv na platby refundující účetní jednotce výdaje nezbytné k vypořádání závazků vykazovaných jednotkou jako rezerva v souladu s IAS 37 Rezervy, podmíněné závazky a podmíněná aktiva nebo závazků, na které byla v minulém období jednotkou vytvořena rezerva v souladu s IAS 37.

---

| 24.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 305/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 305/30

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1911/2005

ze dne 23. listopadu 2005,

kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2377/90, kterým se stanoví postup Společenství pro stanovení maximálních limitů reziduí veterinárních léčivých přípravků v potravinách živočišného původu, pokud jde o flugestonacetát

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2377/90 ze dne 26. června 1990, kterým se stanoví postup Společenství pro stanovení maximálních limitů reziduí veterinárních léčivých přípravků v potravinách živočišného původu (1), a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na stanovisko Evropské agentury pro léčivé přípravky vyjádřené Výborem pro veterinární léčivé přípravky,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Všechny farmakologicky účinné látky používané v rámci Společenství ve veterinárních léčivých přípravcích, které jsou určeny k podávání zvířatům určeným k produkci potravin, by měly být hodnoceny v souladu s nařízením (EHS) č. 2377/90. |
| --- | --- |

(1)

Všechny farmakologicky účinné látky používané v rámci Společenství ve veterinárních léčivých přípravcích, které jsou určeny k podávání zvířatům určeným k produkci potravin, by měly být hodnoceny v souladu s nařízením (EHS) č. 2377/90.

| (2) | Flugestonacetát byl zařazen do přílohy I nařízení (EHS) č. 2377/90 pro ovce a kozy, pro mléko, pro intravaginální použití a pouze pro zootechnické účely. Uvedená látka byla do dokončení vědeckých studií zařazena také do přílohy III uvedeného nařízení pro svalovinu, tuky, játra a ledviny, pro ovce a kozy, pouze pro léčebné a zootechnické účely. Uvedené studie byly nyní dokončeny a flugestonacetát by proto měl být zařazen do přílohy I uvedeného nařízení pro stejné účely a cílové tkáně jako v příloze III. |
| --- | --- |

(2)

Flugestonacetát byl zařazen do přílohy I nařízení (EHS) č. 2377/90 pro ovce a kozy, pro mléko, pro intravaginální použití a pouze pro zootechnické účely. Uvedená látka byla do dokončení vědeckých studií zařazena také do přílohy III uvedeného nařízení pro svalovinu, tuky, játra a ledviny, pro ovce a kozy, pouze pro léčebné a zootechnické účely. Uvedené studie byly nyní dokončeny a flugestonacetát by proto měl být zařazen do přílohy I uvedeného nařízení pro stejné účely a cílové tkáně jako v příloze III.

| (3) | Nařízení (EHS) č. 2377/90 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (EHS) č. 2377/90 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Před použitelností tohoto nařízení by měla být členským státům poskytnuta přiměřená lhůta, aby mohly učinit veškeré úpravy, které bude s ohledem na uvedené nařízení případně nutné provést u registrací, které byly uděleny podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků (2). |
| --- | --- |

(4)

Před použitelností tohoto nařízení by měla být členským státům poskytnuta přiměřená lhůta, aby mohly učinit veškeré úpravy, které bude s ohledem na uvedené nařízení případně nutné provést u registrací, které byly uděleny podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků (2).

| (5) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro veterinární léčivé přípravky, |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro veterinární léčivé přípravky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (EHS) č. 2377/90 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 23. ledna 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. listopadu 2005.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1518/2005 (Úř. věst. L 244, 20.9.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/28/ES (Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 58).

2

---

PŘÍLOHA

| A. | Následující látka/látky se vkládá/vkládají do přílohy I (Seznam farmakologicky účinných látek, pro které jsou stanoveny maximální limity reziduí).
  „6.   Látky působící na reprodukční systém
  6.1.   Progestageny









  Farmakologicky účinná látka/látky | Indikátorové reziduum | Druh zvířat | MRL | Cílové tkáně |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flugestonacetát
   (1) | Flugestonacetát | Ovce, kozy | 0,5 μg/kg | svalovina |
| 0,5 μg/kg | tuky |
| 0,5 μg/kg | játra |
| 0,5 μg/kg | ledviny |

A.

Následující látka/látky se vkládá/vkládají do přílohy I (Seznam farmakologicky účinných látek, pro které jsou stanoveny maximální limity reziduí).

„6.   Látky působící na reprodukční systém

6.1.   Progestageny

Farmakologicky účinná látka/látky

Indikátorové reziduum

Druh zvířat

MRL

Cílové tkáně

Flugestonacetát
   (1)

Flugestonacetát

Ovce, kozy

0,5 μg/kg

svalovina

0,5 μg/kg

tuky

0,5 μg/kg

játra

0,5 μg/kg

ledviny

---

(1)  Pouze pro léčebné a zootechnické účely.“

---

| 24.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 305/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 305/32

---

SMĚRNICE KOMISE 2005/83/ES

ze dne 23. listopadu 2005,

kterou se mění přílohy I, VI, VII, VIII, IX a X směrnice Rady 72/245/EHS o vysokofrekvenčním rušení (elektromagnetické kompatibilitě) vozidel za účelem jejich přizpůsobení technickému pokroku

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 70/156/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (1), a zejména na čl. 13 odst. 2 druhou odrážku uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 72/245/EHS ze dne 20. června 1972 o vysokofrekvenčním rušení (elektromagnetické kompatibilitě) vozidel (2), a zejména na článek 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 72/245/EHS je jednou ze zvláštních směrnic týkajících se postupu schvalování typu zavedeného směrnicí 70/156/EHS. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 72/245/EHS je jednou ze zvláštních směrnic týkajících se postupu schvalování typu zavedeného směrnicí 70/156/EHS.

| (2) | Požadavky na elektromagnetickou kompatibilitu a požadavky na zkoušky pro elektrická a elektronická zařízení byly neustále aktualizovány prostřednictvím normalizační práce Zvláštního mezinárodního výboru pro rádiové rušení (CISPR) a Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO). Směrnice Komise 2004/104/ES (3), kterou se mění směrnice 72/245/EHS, proto zavedla odkazy na zkušební postupy navržené v nejnovějších vydáních příslušných norem. |
| --- | --- |

(2)

Požadavky na elektromagnetickou kompatibilitu a požadavky na zkoušky pro elektrická a elektronická zařízení byly neustále aktualizovány prostřednictvím normalizační práce Zvláštního mezinárodního výboru pro rádiové rušení (CISPR) a Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO). Směrnice Komise 2004/104/ES (3), kterou se mění směrnice 72/245/EHS, proto zavedla odkazy na zkušební postupy navržené v nejnovějších vydáních příslušných norem.

| (3) | Ode dne vstupu směrnice 2004/104/ES v platnost byly některé normy nahrazeny novějšími verzemi, kterými se přizpůsobují technickému pokroku. Je proto nutné ve směrnici 72/245/EHS odkazy na tyto normy aktualizovat. |
| --- | --- |

(3)

Ode dne vstupu směrnice 2004/104/ES v platnost byly některé normy nahrazeny novějšími verzemi, kterými se přizpůsobují technickému pokroku. Je proto nutné ve směrnici 72/245/EHS odkazy na tyto normy aktualizovat.

| (4) | Je navíc nezbytné provést některé opravy. |
| --- | --- |

(4)

Je navíc nezbytné provést některé opravy.

| (5) | Směrnice 72/245/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(5)

Směrnice 72/245/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Přílohy I, VI, VII, VIII, IX a X směrnice 72/245/EHS se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

1.   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 30. září 2006. Neprodleně sdělí Komisi znění ustanovení těchto předpisů a srovnávací tabulku mezi těmito ustanoveními a touto směrnicí.

Budou tyto předpisy používat od 1. října 2006.

Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 23. listopadu 2005.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2005/49/ES (Úř. věst. L 194, 26.7.2005, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 152, 6.7.1972, s. 15. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2005/49/ES.

2

(3)  Úř. věst. L 337, 13.11.2004, s. 13.

3

---

PŘÍLOHA

Směrnice 72/245/EHS se mění takto:

| 1. | Příloha I se mění takto:






  a) | V bodě 2.1.12 písm. a) se slova „zhoršení vlastností nebo změnu v motoru, převodovce, brzdném systému, odpružení, aktivním řízení, zařízení pro omezení rychlosti, například“ nahrazují slovy „zhoršení vlastností nebo změnu např. v motoru, převodovce, brzdném systému, odpružení, aktivním řízení, zařízení pro omezení rychlosti“. |
| --- | --- | --- |

1.

Příloha I se mění takto:

a)

V bodě 2.1.12 písm. a) se slova „zhoršení vlastností nebo změnu v motoru, převodovce, brzdném systému, odpružení, aktivním řízení, zařízení pro omezení rychlosti, například“ nahrazují slovy „zhoršení vlastností nebo změnu např. v motoru, převodovce, brzdném systému, odpružení, aktivním řízení, zařízení pro omezení rychlosti“.

| b) | V bodě 6.8.1 se slova „ISO 7637-2: DIS2002“ nahrazují slovy „ISO 7637-2: 2. vydání 2004“. |
| --- | --- |

b)

V bodě 6.8.1 se slova „ISO 7637-2: DIS2002“ nahrazují slovy „ISO 7637-2: 2. vydání 2004“.

| c) | V bodě 6.9.1 se slova „ISO 7637-2: DIS2002“ nahrazují slovy „ISO 7637-2: 2. vydání 2004“. |
| --- | --- |

c)

V bodě 6.9.1 se slova „ISO 7637-2: DIS2002“ nahrazují slovy „ISO 7637-2: 2. vydání 2004“.

| d) | V dodatku 1 se bod 7 nahrazuje tímto:






  „7. | ISO 11451 ‚Silniční vozidla – elektrická rušení elektromagnetické energie vyzařované v úzkém pásmu – metody zkoušky vozidla‘







  Část 1: | Všeobecné a definice | (ISO 11451-1: 3. vydání 2005) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Část 2: | Zdroj vyzařování mimo vozidlo | (ISO 11451-2: 3. vydání 2005) |
| Část 4: | Proudový náraz (BCI) | (ISO 11451-4: 1. vydání 1995)“. |

d)

V dodatku 1 se bod 7 nahrazuje tímto:

„7.

ISO 11451 ‚Silniční vozidla – elektrická rušení elektromagnetické energie vyzařované v úzkém pásmu – metody zkoušky vozidla‘

Část 1:

Všeobecné a definice

(ISO 11451-1: 3. vydání 2005)

Část 2:

Zdroj vyzařování mimo vozidlo

(ISO 11451-2: 3. vydání 2005)

Část 4:

Proudový náraz (BCI)

(ISO 11451-4: 1. vydání 1995)“.

| e) | V dodatku 1 se bod 8 nahrazuje tímto:






  „8. | ISO 11452 ‚Silniční vozidla – elektrická rušení úzkopásmovými elektromagnetickými sílami – metody zkoušky komponent‘







  Část 1: | Všeobecné a definice | (ISO 11452-1: 3. vydání 2005) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Část 2: | Tlumící komora | (ISO 11452-2: 2. vydání 2004) |
| Část 3: | Článek s příčnou elektromagnetickou vlnou (TEM) | (ISO 11452-3: 2. vydání 2001) |
| Část 4: | Proudový náraz (BCI) | (ISO 11452-4: 3. vydání 2005) |
| Část 5: | Páskové vedení | (ISO 11452-5: 2. vydání 2002)“. |

e)

V dodatku 1 se bod 8 nahrazuje tímto:

„8.

ISO 11452 ‚Silniční vozidla – elektrická rušení úzkopásmovými elektromagnetickými sílami – metody zkoušky komponent‘

Část 1:

Všeobecné a definice

(ISO 11452-1: 3. vydání 2005)

Část 2:

Tlumící komora

(ISO 11452-2: 2. vydání 2004)

Část 3:

Článek s příčnou elektromagnetickou vlnou (TEM)

(ISO 11452-3: 2. vydání 2001)

Část 4:

Proudový náraz (BCI)

(ISO 11452-4: 3. vydání 2005)

Část 5:

Páskové vedení

(ISO 11452-5: 2. vydání 2002)“.

| 2. | Příloha VI se mění takto:






  a) | V bodě 1.2 se slova „ISO DIS 11451-2: 2003“ nahrazují slovy „ISO 11451-2: 3. vydání 2005“. |
| --- | --- | --- |

2.

Příloha VI se mění takto:

a)

V bodě 1.2 se slova „ISO DIS 11451-2: 2003“ nahrazují slovy „ISO 11451-2: 3. vydání 2005“.

| b) | V bodech 3.1, 3.1.1 a 4.1.1 se slova „ISO DIS 11451-1: 2003“ nahrazují slovy „ISO 11451-1: 3. vydání 2005“. |
| --- | --- |

b)

V bodech 3.1, 3.1.1 a 4.1.1 se slova „ISO DIS 11451-1: 2003“ nahrazují slovy „ISO 11451-1: 3. vydání 2005“.

| 3. | Bod 3.1 přílohy VII se nahrazuje tímto:






  „3.1. | Zkouška musí být provedena podle CISPR 25 (2. vydání 2002) odstavec 6.4, metodou ALSE“. |
| --- | --- | --- |

3.

Bod 3.1 přílohy VII se nahrazuje tímto:

„3.1.

Zkouška musí být provedena podle CISPR 25 (2. vydání 2002) odstavec 6.4, metodou ALSE“.

| 4. | Bod 3.1 přílohy VIII se v nahrazuje tímto:






  „3.1. | Zkouška musí být provedena podle CISPR 25 (2. vydání 2002) odstavec 6.4, metodou ALSE“. |
| --- | --- | --- |

4.

Bod 3.1 přílohy VIII se v nahrazuje tímto:

„3.1.

Zkouška musí být provedena podle CISPR 25 (2. vydání 2002) odstavec 6.4, metodou ALSE“.

| 5. | Příloha IX se mění takto:






  a) | Bod 1.2.1 se nahrazuje tímto:






  „1.2.1. | Elektrické/elektronické podsestavy mohou vyhovovat požadavkům libovolné kombinace z následujících zkušebních metod podle uvážení výrobce za předpokladu, že tyto výsledky pokrývají plný kmitočtový rozsah předepsaný bodem 3.1 této přílohy:






  — | Zkouška absorpční komorou: podle ISO 11452-2: 2. vydání 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Příloha IX se mění takto:

a)

Bod 1.2.1 se nahrazuje tímto:

„1.2.1.

Elektrické/elektronické podsestavy mohou vyhovovat požadavkům libovolné kombinace z následujících zkušebních metod podle uvážení výrobce za předpokladu, že tyto výsledky pokrývají plný kmitočtový rozsah předepsaný bodem 3.1 této přílohy:

—

Zkouška absorpční komorou: podle ISO 11452-2: 2. vydání 2004

| — | Zkouška pomocí článku TEM: podle ISO 11452-3: 2. vydání 2001 |
| --- | --- |

—

Zkouška pomocí článku TEM: podle ISO 11452-3: 2. vydání 2001

| — | Zkouška proudivým nárazem: podle ISO 11452-4: 3. vydání 2005 |
| --- | --- |

—

Zkouška proudivým nárazem: podle ISO 11452-4: 3. vydání 2005

| — | Zkoušení páskového vedení: podle ISO 11452-5: 2. vydání 2002 |
| --- | --- |

—

Zkoušení páskového vedení: podle ISO 11452-5: 2. vydání 2002

| — | Páskové vedení 800 mm: podle bodu 4.5 této přílohy. |
| --- | --- |

—

Páskové vedení 800 mm: podle bodu 4.5 této přílohy.

Kmitočtový rozsah a hlavní podmínky zkoušení musí být založeny na ISO 11452-1: 3. vydání 2005.“

| b) | Bod 2.1 se nahrazuje tímto:






  „2.1. | Zkušební podmínky musí být ve shodě s ISO 11452-1: 3. vydání 2005“. |
| --- | --- | --- |

b)

Bod 2.1 se nahrazuje tímto:

„2.1.

Zkušební podmínky musí být ve shodě s ISO 11452-1: 3. vydání 2005“.

| c) | Bod 3.1 se nahrazuje tímto:
  „3.1.   Kmitočtový rozsah, doby prodlevy
  Měření musí být provedeno v kmitočtovém rozsahu 20 až 2 000 MHz s jednotlivými kroky kmitočtu podle ISO 11452-1: 3. vydání 2005.
  Modulace zkušebního signálu musí být:






  — | AM (amplitudová), s modulací 1 kHz a hloubkou modulace 80 % v rozsahu kmitočtu 20–800 MHz, |
| --- | --- | --- |

c)

Bod 3.1 se nahrazuje tímto:

„3.1.   Kmitočtový rozsah, doby prodlevy

Měření musí být provedeno v kmitočtovém rozsahu 20 až 2 000 MHz s jednotlivými kroky kmitočtu podle ISO 11452-1: 3. vydání 2005.

Modulace zkušebního signálu musí být:

—

AM (amplitudová), s modulací 1 kHz a hloubkou modulace 80 % v rozsahu kmitočtu 20–800 MHz,

| — | PM (fázová), čas ‚t‘ na 577 μs, perioda 4 600 μs v kmitočtovém rozsahu 800–2 000 MHz, |
| --- | --- |

—

PM (fázová), čas ‚t‘ na 577 μs, perioda 4 600 μs v kmitočtovém rozsahu 800–2 000 MHz,

pokud není mezi technickou službou a výrobcem elektrické/elektronické podsestavy odsouhlaseno jinak.

Velikost kroku kmitočtu a doba prodlevy musí být zvoleny v souladu s ISO 11452-1: 3. vydání 2005.“

| d) | Bod 3.2 se nahrazuje tímto:






  „3.2. | Technická služba musí vykonat zkoušku v termínech předepsaných v ISO 11452-1: 3. vydání 2005 v celém kmitočtovém rozsahu 20 až 2 000 MHz.
  Alternativně, jestliže výrobce poskytne údaje z měření pro celé kmitočtové pásmo ze zkušební laboratoře autorizované podle příslušných částí ISO 17025: první vydání 1999 a uznávané schvalovacím orgánem, pak může technická služba zvolit snížený počet pevných kmitočtů v řadě, např. 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300, a 1 800 MHz za účelem potvrzení, že elektrická/elektronická podsestava vyhovuje požadavkům této přílohy.“ |
| --- | --- | --- |

d)

Bod 3.2 se nahrazuje tímto:

„3.2.

Technická služba musí vykonat zkoušku v termínech předepsaných v ISO 11452-1: 3. vydání 2005 v celém kmitočtovém rozsahu 20 až 2 000 MHz.

Alternativně, jestliže výrobce poskytne údaje z měření pro celé kmitočtové pásmo ze zkušební laboratoře autorizované podle příslušných částí ISO 17025: první vydání 1999 a uznávané schvalovacím orgánem, pak může technická služba zvolit snížený počet pevných kmitočtů v řadě, např. 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300, a 1 800 MHz za účelem potvrzení, že elektrická/elektronická podsestava vyhovuje požadavkům této přílohy.“

| e) | Bod 4.1.2 se nahrazuje tímto:
  „4.1.2.   Postup zkoušky
  ‚Náhradní metoda‘ musí být použita pro vytvoření podmínek zkušebního pole podle ISO 11452-2: 2. vydání 2004.
  Zkouška musí být provedena s vertikální polarizací.“ |
| --- | --- |

e)

Bod 4.1.2 se nahrazuje tímto:

„4.1.2.   Postup zkoušky

‚Náhradní metoda‘ musí být použita pro vytvoření podmínek zkušebního pole podle ISO 11452-2: 2. vydání 2004.

Zkouška musí být provedena s vertikální polarizací.“

| f) | Bod 4.2.2 se nahrazuje tímto:
  „4.2.2.   Postup zkoušky
  Zkouška musí být provedena podle ISO 11452-3: 2. vydání 2001.
  V závislosti na elektrické/elektronické podsestavě určené ke zkoušení musí technická služba zvolit metodu maximálního buzení vazby vůči elektrické/elektronické podsestavě nebo svazku vodičů uvnitř TEM článku s příčnou elektromagnetickou vlnou.“ |
| --- | --- |

f)

Bod 4.2.2 se nahrazuje tímto:

„4.2.2.   Postup zkoušky

Zkouška musí být provedena podle ISO 11452-3: 2. vydání 2001.

V závislosti na elektrické/elektronické podsestavě určené ke zkoušení musí technická služba zvolit metodu maximálního buzení vazby vůči elektrické/elektronické podsestavě nebo svazku vodičů uvnitř TEM článku s příčnou elektromagnetickou vlnou.“

| g) | Bod 4.3.2 se nahrazuje tímto:
  „4.3.2.   Postup zkoušky
  Zkouška musí být provedena podle ISO 11452-4: 3. vydání 2005 na zkušební stolici.
  Alternativně může být elektrická/elektronická podsestava ověřena po instalaci ve vozidle podle ISO 11451-4: 1. vydání 1995.






  — | Sonda pro přivedení proudu musí být umístěna ve vzdálenosti 150 mm od zkoušené elektrické/elektronické podsestavy. |
| --- | --- | --- |

g)

Bod 4.3.2 se nahrazuje tímto:

„4.3.2.   Postup zkoušky

Zkouška musí být provedena podle ISO 11452-4: 3. vydání 2005 na zkušební stolici.

Alternativně může být elektrická/elektronická podsestava ověřena po instalaci ve vozidle podle ISO 11451-4: 1. vydání 1995.

—

Sonda pro přivedení proudu musí být umístěna ve vzdálenosti 150 mm od zkoušené elektrické/elektronické podsestavy.

| — | Pro výpočet injektovaných proudů z napájecí energie musí být použita referenční metoda. |
| --- | --- |

—

Pro výpočet injektovaných proudů z napájecí energie musí být použita referenční metoda.

| — | Kmitočtový rozsah metody je omezen technickými parametry sondy na měření proudů.“ |
| --- | --- |

—

Kmitočtový rozsah metody je omezen technickými parametry sondy na měření proudů.“

| 6. | V bodech 2 a 3 přílohy X se „ISO 7637-2: 2002“ nahrazuje „ISO 7637-2: 2004“. |
| --- | --- |

6.

V bodech 2 a 3 přílohy X se „ISO 7637-2: 2002“ nahrazuje „ISO 7637-2: 2004“.

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

| 24.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 305/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 305/36

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 14. listopadu 2005

o projektu Evropské hlavní město kultury pro rok 2009

(2005/815/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1419/1999/ES ze dne 25. května 1999 o zavedení akce Společenství na podporu projektu Evropské hlavní město kultury pro roky 2005 až 2019 (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na zprávu poroty z dubna roku 2005, předloženou v souladu s čl. 2 odst. 2 rozhodnutí č. 1419/1999/ES Komisi, Evropskému parlamentu a Radě,

vzhledem k tomu, že kritéria stanovená v článku 3 a příloze II rozhodnutí č. 1419/1999/ES jsou splněna v plném rozsahu,

s ohledem na doporučení Komise ze dne 18. října 2005,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Města Linec a Vilnius jsou v souladu s čl. 2 odst. 1 rozhodnutí č. 1419/1999/ES jmenována „Evropskými hlavními městy kultury pro rok 2009“.

Článek 2

Obě jmenovaná města přijmou opatření nezbytná pro zajištění účinného provádění článků 1 a 5 rozhodnutí č. 1419/1999/ES.

V Bruselu dne 14. listopadu 2005.

Za Radu

T. JOWELL

předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. L 166, 1.7.1999, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 649/2005/ES (Úř. věst. L 117, 4.5.2005, s. 20).

1

---

Komise

| 24.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 305/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 305/37

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 21. listopadu 2005,

kterým se Estonské republice povoluje používání přibližných odhadů k výpočtu základu vlastních zdrojů z DPH

(oznámeno pod číslem K(2005) 4423)

(Pouze estonské znění je závazné)

(2005/816/ES, Euratom)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

s ohledem na nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 ze dne 29. května 1989 o konečné jednotné úpravě vybírání vlastních zdrojů vycházejících z daně z přidané hodnoty (1), a zejména na článek 13 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle ustanovení čl. 28 odst. 3 šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (2), dále jen „šestá směrnice“, členské státy mohou ve vztahu k některým plněním nadále uplatňovat daň nebo poskytovat daňové úlevy. Tato plnění je třeba zohlednit při určení základu zdrojů z DPH. |
| --- | --- |

(1)

Podle ustanovení čl. 28 odst. 3 šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (2), dále jen „šestá směrnice“, členské státy mohou ve vztahu k některým plněním nadále uplatňovat daň nebo poskytovat daňové úlevy. Tato plnění je třeba zohlednit při určení základu zdrojů z DPH.

| (2) | Pro účely uplatnění ustanovení čl. 28 odst. 3 šesté směrnice povoluje oddíl 7 (Daně), odst. 1 písm. b) přílohy VI Aktu o přistoupení Estonské republiky k Evropským společenstvím (3) Estonské republice poskytovat daňové úlevy pro určitá plnění uvedená v příloze F šesté směrnice. |
| --- | --- |

(2)

Pro účely uplatnění ustanovení čl. 28 odst. 3 šesté směrnice povoluje oddíl 7 (Daně), odst. 1 písm. b) přílohy VI Aktu o přistoupení Estonské republiky k Evropským společenstvím (3) Estonské republice poskytovat daňové úlevy pro určitá plnění uvedená v příloze F šesté směrnice.

| (3) | Estonská republika nedokáže přesně vypočítat základ vlastních zdrojů z DPH u některých kategorií plnění uvedených v příloze F, bodu 17 šesté směrnice. Takový výpočet je pravděpodobně spojen s neodůvodněnou administrativní zátěží ve srovnání s dopadem těchto plnění na celkový základ zdrojů z DPH v Estonské republice. Estonská republika dokáže provést výpočet s pomocí přibližných odhadů pro níže uvedenou kategorii plnění uvedených v příloze F šesté směrnice. Estonské republice by se tudíž mělo povolit, aby vypočítala základ DPH s pomocí přibližných odhadů v souladu s čl. 6 odst. 3 druhou odrážkou nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89. |
| --- | --- |

(3)

Estonská republika nedokáže přesně vypočítat základ vlastních zdrojů z DPH u některých kategorií plnění uvedených v příloze F, bodu 17 šesté směrnice. Takový výpočet je pravděpodobně spojen s neodůvodněnou administrativní zátěží ve srovnání s dopadem těchto plnění na celkový základ zdrojů z DPH v Estonské republice. Estonská republika dokáže provést výpočet s pomocí přibližných odhadů pro níže uvedenou kategorii plnění uvedených v příloze F šesté směrnice. Estonské republice by se tudíž mělo povolit, aby vypočítala základ DPH s pomocí přibližných odhadů v souladu s čl. 6 odst. 3 druhou odrážkou nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89.

| (4) | Poradní výbor pro vlastní zdroje schválil zprávu se stanovisky svých členů k tomuto rozhodnutí, |
| --- | --- |

(4)

Poradní výbor pro vlastní zdroje schválil zprávu se stanovisky svých členů k tomuto rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pro účely výpočtu základu vlastních zdrojů z DPH po 1. květnu 2004 se Estonské republice povoluje, aby použila přibližné odhady ve vztahu k této kategorii plnění uvedené v příloze F šesté směrnice:

| 1. | Přeprava cestujících (příloha F, bod 17). |
| --- | --- |

1.

Přeprava cestujících (příloha F, bod 17).

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Estonské republice.

V Bruselu dne 21. listopadu 2005.

Za Komisi

Dalia GRYBAUSKAITĖ

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 155, 7.6.1989, s. 9. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

1

(2)  Úř. věst. L 145, 13.6.1977, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/66/ES (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 35).

2

(3)  Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 812.

3

---

| 24.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 305/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 305/38

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 21. listopadu 2005,

kterým se Lotyšské republice povoluje používání určitých přibližných odhadů pro výpočet základu vlastních zdrojů z DPH

(oznámeno pod číslem K(2005) 4424)

(Pouze lotyšské znění je závazné)

(2005/817/ES, Euratom)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

s ohledem na nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 ze dne 29. května 1989 o konečné jednotné úpravě vybírání vlastních zdrojů vycházejících z daně z přidané hodnoty (1), a zejména na článek 13 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 28 odst. 3 Šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (2), dále jen „šestá směrnice“, mohou členské státy pokračovat v osvobození nebo zdaňování určitých plnění; tato plnění je třeba zohlednit při určení základu vlastních zdrojů z DPH. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 28 odst. 3 Šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (2), dále jen „šestá směrnice“, mohou členské státy pokračovat v osvobození nebo zdaňování určitých plnění; tato plnění je třeba zohlednit při určení základu vlastních zdrojů z DPH.

| (2) | Podle odst. 1 oddílu 7 (Daně) přílohy VIII Aktu o přistoupení Lotyšské republiky k Evropským společenstvím (3) může Lotyšská republika pro účely použití čl. 28 odst. 3 šesté směrnice osvobodit určitá plnění uvedená v příloze F šesté směrnice. |
| --- | --- |

(2)

Podle odst. 1 oddílu 7 (Daně) přílohy VIII Aktu o přistoupení Lotyšské republiky k Evropským společenstvím (3) může Lotyšská republika pro účely použití čl. 28 odst. 3 šesté směrnice osvobodit určitá plnění uvedená v příloze F šesté směrnice.

| (3) | Lotyšská republika není schopna přesně vypočítat základ vlastních zdrojů z DPH u některých kategorií plnění uvedených v příloze F bodech 2 a 17 šesté směrnice; takový výpočet bude pravděpodobně představovat neodůvodněnou administrativní zátěž ve vztahu k účinku těchto plnění na celkový základ zdrojů z DPH v Lotyšské republice; Lotyšská republika je schopna provést výpočet podle přibližných odhadů pro tyto kategorie plnění uvedené v příloze F šesté směrnice; Lotyšské republice by tudíž mělo být povoleno počítat základ DPH za použití přibližných odhadů v souladu s druhou odrážkou čl. 6 odst. 3 nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89. |
| --- | --- |

(3)

Lotyšská republika není schopna přesně vypočítat základ vlastních zdrojů z DPH u některých kategorií plnění uvedených v příloze F bodech 2 a 17 šesté směrnice; takový výpočet bude pravděpodobně představovat neodůvodněnou administrativní zátěž ve vztahu k účinku těchto plnění na celkový základ zdrojů z DPH v Lotyšské republice; Lotyšská republika je schopna provést výpočet podle přibližných odhadů pro tyto kategorie plnění uvedené v příloze F šesté směrnice; Lotyšské republice by tudíž mělo být povoleno počítat základ DPH za použití přibližných odhadů v souladu s druhou odrážkou čl. 6 odst. 3 nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89.

| (4) | Poradní výbor pro vlastní zdroje schválil zprávu se stanovisky svých členů k tomuto rozhodnutí, |
| --- | --- |

(4)

Poradní výbor pro vlastní zdroje schválil zprávu se stanovisky svých členů k tomuto rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pro účely výpočtu základu vlastních zdrojů z DPH od 1. května 2004 se Lotyšské republice v souladu s druhou odrážkou čl. 6 odst. 3 nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89 povoluje používat přibližné odhady u následujících kategorií plnění uvedených v příloze F šesté směrnice:

| 1. | služby poskytované autory, umělci a výkonnými umělci (příloha F bod 2); |
| --- | --- |

1.

služby poskytované autory, umělci a výkonnými umělci (příloha F bod 2);

| 2. | přeprava cestujících (příloha F bod 17). |
| --- | --- |

2.

přeprava cestujících (příloha F bod 17).

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské republice.

V Bruselu dne 21. listopadu 2005.

Za Komisi

Dalia GRYBAUSKAITĖ

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 155, 7.6.1989, s. 9. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

1

(2)  Úř. věst. L 145, 13.6.1977, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/66/ES (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 35).

2

(3)  Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 830.

3

---

| 24.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 305/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 305/39

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 21. listopadu 2005,

kterým se Maďarské republice povoluje používání určitých přibližných odhadů pro výpočet základu vlastních zdrojů z DPH

(oznámeno pod číslem K(2005) 4427)

(Pouze maďarské znění je závazné)

(2005/818/ES, Euratom)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

s ohledem na nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 ze dne 29. května 1989 o konečné jednotné úpravě vybírání vlastních zdrojů vycházejících z daně z přidané hodnoty (1), a zejména na článek 13 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 28 odst. 3 šesté směrnice Rady č. 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (2), dále jen „šestá směrnice“, mohou členské státy pokračovat v osvobození od daně nebo zdaňování určitých plnění. Tato plnění je třeba zohlednit při určení základu vlastních zdrojů z DPH. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 28 odst. 3 šesté směrnice Rady č. 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (2), dále jen „šestá směrnice“, mohou členské státy pokračovat v osvobození od daně nebo zdaňování určitých plnění. Tato plnění je třeba zohlednit při určení základu vlastních zdrojů z DPH.

| (2) | Pro použití ustanovení čl. 28 odst. 3 šesté směrnice umožňuje odst. 1 písm. c) oddílu 7 (Daně) přílohy X aktu o přistoupení Maďarské republiky k Evropské unii (3), Maďarské republice osvobození od daně pro určitá plnění uvedená v příloze F šesté směrnice. |
| --- | --- |

(2)

Pro použití ustanovení čl. 28 odst. 3 šesté směrnice umožňuje odst. 1 písm. c) oddílu 7 (Daně) přílohy X aktu o přistoupení Maďarské republiky k Evropské unii (3), Maďarské republice osvobození od daně pro určitá plnění uvedená v příloze F šesté směrnice.

| (3) | Maďarská republika není schopna přesně vypočítat základ vlastních zdrojů z DPH u plnění uvedených v příloze F, bodu 17 šesté směrnice. Takový výpočet pravděpodobně zahrne neodůvodněnou administrativní zátěž ve vztahu k účinku těchto plnění na celkový základ zdrojů z DPH v Maďarské republice. Maďarská republika je schopna provést výpočet podle přibližných odhadů pro tuto kategorii plnění uvedených v příloze F šesté směrnice. Proto by se mělo Maďarské republice povolit vypočítat základ DPH za využití přibližných odhadů podle čl. 6 odst. 3 druhé odrážky nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89. |
| --- | --- |

(3)

Maďarská republika není schopna přesně vypočítat základ vlastních zdrojů z DPH u plnění uvedených v příloze F, bodu 17 šesté směrnice. Takový výpočet pravděpodobně zahrne neodůvodněnou administrativní zátěž ve vztahu k účinku těchto plnění na celkový základ zdrojů z DPH v Maďarské republice. Maďarská republika je schopna provést výpočet podle přibližných odhadů pro tuto kategorii plnění uvedených v příloze F šesté směrnice. Proto by se mělo Maďarské republice povolit vypočítat základ DPH za využití přibližných odhadů podle čl. 6 odst. 3 druhé odrážky nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89.

| (4) | Poradní výbor pro vlastní zdroje schválil zprávu se stanovisky svých členů k tomuto rozhodnutí, |
| --- | --- |

(4)

Poradní výbor pro vlastní zdroje schválil zprávu se stanovisky svých členů k tomuto rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pro účely výpočtu základu vlastních zdrojů z DPH se Maďarské republice povoluje ode dne 1. května 2004 používat přibližné odhady u následující kategorie plnění uvedené v příloze F šesté směrnice:

| 1. | Přeprava cestujících (Příloha F, bod 17). |
| --- | --- |

1.

Přeprava cestujících (Příloha F, bod 17).

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.

V Bruselu dne 21. listopadu 2005.

Za Komisi

Dalia GRYBAUSKAITĖ

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 155, 7.6.1989, s. 9. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

1

(2)  Úř. věst. L 145, 13.6.1977, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/66/ES (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 35).

2

(3)  Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 853.

3

---

| 24.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 305/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 305/40

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 21. listopadu 2005,

kterým se Litevské republice povoluje používání určitých přibližných odhadů pro výpočet základu vlastních zdrojů z DPH

(oznámeno pod číslem K(2005) 4429)

(Pouze litevské znění je závazné)

(2005/819/ES, Euratom)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

s ohledem na nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 ze dne 29. května 1989 o konečné jednotné úpravě vybírání vlastních zdrojů vycházejících z daně z přidané hodnoty (1), a zejména na článek 13 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 28 odst. 3 Šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (2), dále jen „šestá směrnice“, členské státy mohou ve vztahu k některým plněním nadále uplatňovat daň nebo poskytovat daňové úlevy; tato plnění je třeba zohlednit při určení základu vlastních zdrojů z DPH. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 28 odst. 3 Šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (2), dále jen „šestá směrnice“, členské státy mohou ve vztahu k některým plněním nadále uplatňovat daň nebo poskytovat daňové úlevy; tato plnění je třeba zohlednit při určení základu vlastních zdrojů z DPH.

| (2) | Pro uplatnění ustanovení čl. 28 odst. 3 šesté směrnice umožňuje oddíl 8 (Daně), odst. 1 přílohy IX Aktu o přistoupení Litevské republiky k Evropským společenstvím (3) Litevské republice poskytnout daňovou úlevu určitým plněním uvedeným v příloze F šesté směrnice. |
| --- | --- |

(2)

Pro uplatnění ustanovení čl. 28 odst. 3 šesté směrnice umožňuje oddíl 8 (Daně), odst. 1 přílohy IX Aktu o přistoupení Litevské republiky k Evropským společenstvím (3) Litevské republice poskytnout daňovou úlevu určitým plněním uvedeným v příloze F šesté směrnice.

| (3) | Litevská republika nedokáže přesně vypočítat základ vlastních zdrojů z DPH u některých kategorií plnění uvedených v příloze F šesté směrnice; takový výpočet je pravděpodobně spojen s neodůvodněnou administrativní zátěží ve srovnání s dopadem těchto plnění na celkový základ zdrojů z DPH v Litevské republice; Litevské republice by se tudíž mělo povolit, aby vypočítala základ DPH s pomocí přibližných odhadů v souladu s čl. 6 odst. 3 nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89. |
| --- | --- |

(3)

Litevská republika nedokáže přesně vypočítat základ vlastních zdrojů z DPH u některých kategorií plnění uvedených v příloze F šesté směrnice; takový výpočet je pravděpodobně spojen s neodůvodněnou administrativní zátěží ve srovnání s dopadem těchto plnění na celkový základ zdrojů z DPH v Litevské republice; Litevské republice by se tudíž mělo povolit, aby vypočítala základ DPH s pomocí přibližných odhadů v souladu s čl. 6 odst. 3 nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89.

| (4) | Poradní výbor pro vlastní zdroje schválil zprávu se stanovisky svých členů k tomuto rozhodnutí, |
| --- | --- |

(4)

Poradní výbor pro vlastní zdroje schválil zprávu se stanovisky svých členů k tomuto rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pro účely výpočtu základu vlastních zdrojů z DPH po 1. květnu 2004 se Litevské republice povoluje, aby v souladu s čl. 6 odst. 3 druhou odrážkou nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89 použila přibližné odhady ve vztahu k mezinárodní osobní dopravě na domácím území (příloha F šesté směrnice).

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Litevské republice.

V Bruselu dne 21. listopadu 2005.

Za Komisi

Dalia GRYBAUSKAITĖ

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 155, 7.6.1989, s. 9. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

1

(2)  Úř. věst. L 145, 13.6.1977, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/66/ES (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 35).

2

(3)  Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 842.

3

---

| 24.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 305/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 305/41

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 21. listopadu 2005,

kterým se Slovenské republice povoluje používání statistik za dřívější než předposlední rok a používání přibližných odhadů k výpočtu základu vlastních zdrojů z DPH

(oznámeno pod číslem K(2005) 4430)

(Pouze slovenské znění je závazné)

(2005/820/ES, Euratom)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

s ohledem na nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 ze dne 29. května 1989 o konečné jednotné úpravě vybírání vlastních zdrojů vycházejících z daně z přidané hodnoty (1), a zejména na článek 13 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle ustanovení čl. 28 odst. 3 Šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný vyměřovací základ (2), dále jen „šestá směrnice“, členské státy mohou ve vztahu k některým plněním uplatňovat daň nebo poskytovat daňové úlevy; tato plnění je třeba zohlednit při určení základu zdrojů z DPH. |
| --- | --- |

(1)

Podle ustanovení čl. 28 odst. 3 Šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný vyměřovací základ (2), dále jen „šestá směrnice“, členské státy mohou ve vztahu k některým plněním uplatňovat daň nebo poskytovat daňové úlevy; tato plnění je třeba zohlednit při určení základu zdrojů z DPH.

| (2) | Pro účely uplatnění ustanovení čl. 28 odst. 3 šesté směrnice umožňuje oddíl 7 (Daně) odst. 1 přílohy XIV Aktu o přistoupení Slovenské republiky k Evropským Společenstvím (3) Slovenské republice poskytovat daňové úlevy pro určitá plnění uvedená v příloze F šesté směrnice. |
| --- | --- |

(2)

Pro účely uplatnění ustanovení čl. 28 odst. 3 šesté směrnice umožňuje oddíl 7 (Daně) odst. 1 přílohy XIV Aktu o přistoupení Slovenské republiky k Evropským Společenstvím (3) Slovenské republice poskytovat daňové úlevy pro určitá plnění uvedená v příloze F šesté směrnice.

| (3) | Slovenská republika nedokáže přesně vypočítat základ vlastních zdrojů z DPH u některých kategorií plnění uvedených v příloze F, bodu 17 šesté směrnice; takový výpočet je pravděpodobně spojen s neodůvodněnou administrativní zátěží ve vztahu s dopadem těchto plnění na celkový základ zdrojů z DPH ve Slovenské republice; Slovenská republika dokáže provést výpočet s pomocí přibližných odhadů pro níže uvedenou kategorii plnění uvedenou v příloze F šesté směrnice; Slovenské republice by se tudíž mělo povolit, aby vypočítala základ DPH s pomocí přibližných odhadů v souladu s čl. 6 odst. 3 druhou odrážkou nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89. |
| --- | --- |

(3)

Slovenská republika nedokáže přesně vypočítat základ vlastních zdrojů z DPH u některých kategorií plnění uvedených v příloze F, bodu 17 šesté směrnice; takový výpočet je pravděpodobně spojen s neodůvodněnou administrativní zátěží ve vztahu s dopadem těchto plnění na celkový základ zdrojů z DPH ve Slovenské republice; Slovenská republika dokáže provést výpočet s pomocí přibližných odhadů pro níže uvedenou kategorii plnění uvedenou v příloze F šesté směrnice; Slovenské republice by se tudíž mělo povolit, aby vypočítala základ DPH s pomocí přibližných odhadů v souladu s čl. 6 odst. 3 druhou odrážkou nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89.

| (4) | Pro účely rozdělení plnění podle statistických kategorií, s nímž počítá čl. 4 odst. 4 nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89, nemůže Slovenská republika použít národní účty vztahující se k předposlednímu roku před rozpočtovým rokem, pro který se má vypočítat základ zdrojů z DPH; Slovenské republice by se proto mělo povolit použití národních účtů vztahujících se k dřívějším rokům, než je předposlední. |
| --- | --- |

(4)

Pro účely rozdělení plnění podle statistických kategorií, s nímž počítá čl. 4 odst. 4 nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89, nemůže Slovenská republika použít národní účty vztahující se k předposlednímu roku před rozpočtovým rokem, pro který se má vypočítat základ zdrojů z DPH; Slovenské republice by se proto mělo povolit použití národních účtů vztahujících se k dřívějším rokům, než je předposlední.

| (5) | Poradní výbor pro vlastní zdroje schválil zprávu se stanovisky svých členů k tomuto rozhodnutí, |
| --- | --- |

(5)

Poradní výbor pro vlastní zdroje schválil zprávu se stanovisky svých členů k tomuto rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Tímto se Slovenské republice povoluje, aby pro účely rozdělení podle sazby, o němž se hovoří v čl. 4 odst. 4 nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89, použila za rozpočtový rok 2004, pro který se mají vypočítat zdroje z DPH, údaje z národních účtů vztahující se k roku 2001.

Článek 2

Pro účely výpočtu základu vlastních zdrojů z DPH po 1. květnu 2004 se Slovenské republice povoluje, aby v souladu s čl. 6 odst. 3 druhou odrážkou nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89 použila přibližné odhady ve vztahu k této kategorii plnění uvedené v příloze F šesté směrnice:

| 1. | přeprava cestujících (příloha F bod 17). |
| --- | --- |

1.

přeprava cestujících (příloha F bod 17).

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Slovenské republice.

V Bruselu dne 21. listopadu 2005.

Za Komisi

Dalia GRYBAUSKAITĖ

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 155, 7.6.1989, s. 9. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

1

(2)  Úř. věst. L 145, 13.6.1977, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/66/ES (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 35).

2

(3)  Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 920.

3

---

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

| 24.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 305/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 305/43

---

ROZHODNUTÍ RADY 2005/821/SZBP

ze dne 21. listopadu 2005,

kterým se mění rozhodnutí 2004/658/SZBP o finančních ustanoveních pro obecný rozpočet Evropské obranné agentury

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na společnou akci Rady 2004/551/SZBP ze dne 12. července 2004 o zřízení Evropské obranné agentury (1), a zejména na čl. 18 odst. 1 uvedené společné akce,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 13. září 2004 Rada přijala rozhodnutí 2004/658/SZBP (2) o finančních ustanoveních pro obecný rozpočet Evropské obranné agentury. |
| --- | --- |

(1)

Dne 13. září 2004 Rada přijala rozhodnutí 2004/658/SZBP (2) o finančních ustanoveních pro obecný rozpočet Evropské obranné agentury.

| (2) | Dne 23. května 2005 doporučil Řídící výbor Evropské obranné agentury Radě, aby prodloužila z jednoho na dva roky lhůtu, během níž by měl Řídící výbor tato finanční ustanovení přezkoumat a popřípadě změnit. |
| --- | --- |

(2)

Dne 23. května 2005 doporučil Řídící výbor Evropské obranné agentury Radě, aby prodloužila z jednoho na dva roky lhůtu, během níž by měl Řídící výbor tato finanční ustanovení přezkoumat a popřípadě změnit.

| (3) | Rozhodnutí 2004/658/SZBP by mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí 2004/658/SZBP by mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

V článku 1 rozhodnutí 2004/658/SZBP se druhá věta nahrazuje tímto:

„Řídící výbor tato finanční ustanovení přezkoumá nebo popřípadě změní do 31. prosince 2006.“.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 21. listopadu 2005.

Za Radu

J. STRAW

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 245, 17.7.2004, s. 17.

1

(2)  Úř. věst. L 300, 25.9.2004, s. 52.

2

---

| 24.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 305/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 305/44

---

SPOLEČNÁ AKCE RADY 2005/822/SZBP

ze dne 21. listopadu 2005

o změně a rozšíření společné akce 2004/847/SZBP o policejní misi Evropské unie v Kinshase (KDR) týkající se integrované policejní jednotky (EUPOL „Kinshasa“)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 14 a čl. 25 třetí pododstavec této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Použitelnost společné akce 2004/847/SZBP (1), kterou se zřizuje mise EUPOL Kinshasa, končí dnem 31. prosince 2005. |
| --- | --- |

(1)

Použitelnost společné akce 2004/847/SZBP (1), kterou se zřizuje mise EUPOL Kinshasa, končí dnem 31. prosince 2005.

| (2) | Dne 6. října 2005 zaslal prezident Konžské demokratické republiky (KDR), pan Joseph Kabila, dopis generálnímu tajemníku/vysokému představiteli, v němž vyzval EU k prodloužení mise EUPOL Kinshasa. |
| --- | --- |

(2)

Dne 6. října 2005 zaslal prezident Konžské demokratické republiky (KDR), pan Joseph Kabila, dopis generálnímu tajemníku/vysokému představiteli, v němž vyzval EU k prodloužení mise EUPOL Kinshasa.

| (3) | Dne 7. listopadu 2005 Rada souhlasila s prodloužením mise EUPOL Kinshasa po skončení jejího současného mandátu o dalších dvanáct měsíců. Tato společná akce zahrnuje první fázi tohoto prodloužení do 30. dubna 2006. |
| --- | --- |

(3)

Dne 7. listopadu 2005 Rada souhlasila s prodloužením mise EUPOL Kinshasa po skončení jejího současného mandátu o dalších dvanáct měsíců. Tato společná akce zahrnuje první fázi tohoto prodloužení do 30. dubna 2006.

| (4) | Třetí státy by se měly podílet na operaci v souladu s pokyny stanovenými na zasedání Evropské rady v Nice. |
| --- | --- |

(4)

Třetí státy by se měly podílet na operaci v souladu s pokyny stanovenými na zasedání Evropské rady v Nice.

| (5) | Současná bezpečnostní situace v KDR se může zhoršit, což může mít závažné dopady na proces posilování demokracie, právního státu a mezinárodní a regionální bezpečnosti. Pokračující politické úsilí a nasazení zdrojů EU přispěje k zajištění stability v dané oblasti. |
| --- | --- |

(5)

Současná bezpečnostní situace v KDR se může zhoršit, což může mít závažné dopady na proces posilování demokracie, právního státu a mezinárodní a regionální bezpečnosti. Pokračující politické úsilí a nasazení zdrojů EU přispěje k zajištění stability v dané oblasti.

| (6) | Politický a bezpečnostní výbor jmenoval dne 9. prosince 2004 vedoucím mise EUPOL Kinshasa zmocněnce Adilia Custodia, jehož mandát by měl být prodloužen na dobu trvání mise, |
| --- | --- |

(6)

Politický a bezpečnostní výbor jmenoval dne 9. prosince 2004 vedoucím mise EUPOL Kinshasa zmocněnce Adilia Custodia, jehož mandát by měl být prodloužen na dobu trvání mise,

PŘIJALA TUTO SPOLEČNOU AKCI:

Článek 1

Společná akce 2004/847/SZBP se mění takto:

| 1. | Článek 2 se nahrazuje tímto:
  „Článek 2
  Plánovací fáze
  Generální sekretariát Rady připraví všechny technické prostředky nutné k provedení EUPOL ‚Kinshasa‘. Vedoucí mise vypracuje operační plán, který vezme v úvahu souhrnné posouzení rizik. Operační plán schvaluje Rada.“ |
| --- | --- |

1.

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Plánovací fáze

Generální sekretariát Rady připraví všechny technické prostředky nutné k provedení EUPOL ‚Kinshasa‘. Vedoucí mise vypracuje operační plán, který vezme v úvahu souhrnné posouzení rizik. Operační plán schvaluje Rada.“

| 2. | Článek 3 se nahrazuje tímto:
  „Článek 3
  Prohlášení o mandátu mise
  Evropská unie uskuteční policejní misi v Kinshase (KDR), jejímž cílem je monitorovat zřizování a počáteční fungování IPJ, odborně ji vést a poskytovat jí rady, aby tak bylo zajištěno, že IPJ vyvíjí činnost v souladu s výcvikem absolvovaným v akademickém středisku a s mezinárodními osvědčenými postupy v této oblasti. Tyto činnosti budou zaměřeny na linii velení IPJ s cílem posílit řídící schopnost IPJ a monitorovat operativní jednotky při plnění jejich úkolů, odborně je vést a poskytovat jim rady.
  EUPOL Kinshasa bude nadále monitorovat a odborně vést IPJ a poskytovat jí rady, pokud jde o její zřizování a vývoj, včetně širšího poradenství linii velení IPJ ohledně provádění misí a dalšího poradenství ohledně ostatních otázek doplňujících efektivní provádění policejní činnosti v KDR, a zlepší spolupráci s misí EUSEC RD CONGO v oblasti reformy bezpečnostního sektoru.“ |
| --- | --- |

2.

Článek 3 se nahrazuje tímto:

„Článek 3

Prohlášení o mandátu mise

Evropská unie uskuteční policejní misi v Kinshase (KDR), jejímž cílem je monitorovat zřizování a počáteční fungování IPJ, odborně ji vést a poskytovat jí rady, aby tak bylo zajištěno, že IPJ vyvíjí činnost v souladu s výcvikem absolvovaným v akademickém středisku a s mezinárodními osvědčenými postupy v této oblasti. Tyto činnosti budou zaměřeny na linii velení IPJ s cílem posílit řídící schopnost IPJ a monitorovat operativní jednotky při plnění jejich úkolů, odborně je vést a poskytovat jim rady.

EUPOL Kinshasa bude nadále monitorovat a odborně vést IPJ a poskytovat jí rady, pokud jde o její zřizování a vývoj, včetně širšího poradenství linii velení IPJ ohledně provádění misí a dalšího poradenství ohledně ostatních otázek doplňujících efektivní provádění policejní činnosti v KDR, a zlepší spolupráci s misí EUSEC RD CONGO v oblasti reformy bezpečnostního sektoru.“

| 3. | Článek 4 se nahrazuje tímto:
  „Článek 4
  Struktura mise
  Misi tvoří velitelství a policejní pozorovatelé. Velitelství se skládá z kanceláře vedoucího mise a ze skupiny pro správní podporu. Všichni pozorovatelé, odborní vedoucí a poradci, jakož i vedoucí výcviku, jsou spolu umístěni na operativní základně IPJ.“ |
| --- | --- |

3.

Článek 4 se nahrazuje tímto:

„Článek 4

Struktura mise

Misi tvoří velitelství a policejní pozorovatelé. Velitelství se skládá z kanceláře vedoucího mise a ze skupiny pro správní podporu. Všichni pozorovatelé, odborní vedoucí a poradci, jakož i vedoucí výcviku, jsou spolu umístěni na operativní základně IPJ.“

| 4. | V článku 10 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Finanční referenční částka určená na úhradu nákladů souvisejících s touto misí činí nejvýše 4 370 000 EUR na období od 9. prosince 2004 do 30. dubna 2006.“ |
| --- | --- |

4.

V článku 10 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Finanční referenční částka určená na úhradu nákladů souvisejících s touto misí činí nejvýše 4 370 000 EUR na období od 9. prosince 2004 do 30. dubna 2006.“

| 5. | V čl. 10 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | policejní vedoucí mise podává Komisi, která nad ním vykonává dohled, komplexní zprávy o činnostech vykonávaných v rámci své smlouvy.“ |
| --- | --- | --- |

5.

V čl. 10 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

policejní vedoucí mise podává Komisi, která nad ním vykonává dohled, komplexní zprávy o činnostech vykonávaných v rámci své smlouvy.“

| 6. | V článku 14 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Její použitelnost končí dnem 30. dubna 2006.“ |
| --- | --- |

6.

V článku 14 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Její použitelnost končí dnem 30. dubna 2006.“

Článek 2

Tato společná akce vstupuje v platnost dnem přijetí.

Článek 3

Tato společná akce bude zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 21. listopadu 2005.

Za Radu

J. STRAW

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 367, 14.12.2004, s. 30.

1

---