# Europos Sąjungos L 315/2017

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 315 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 60 metai2017m. lapkričio 30d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 315

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

60 metai2017m. lapkričio 30d.

---

| Turinys | | I   Teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007 | 1 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2108, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (
  1
  ) | 40 |
| | * | 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2109, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams | 52 |
| | * | 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2110 dėl inspektavimo, kuriuo užtikrinamas saugus reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimas, sistemos ir kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės ir panaikinama Tarybos direktyva 1999/35/EB (
  1
  ) | 61 |

Turinys

I   Teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007

1

DIREKTYVOS

*

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2108, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (
  1
  )

1

40

*

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2109, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams

52

*

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2110 dėl inspektavimo, kuriuo užtikrinamas saugus reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimas, sistemos ir kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės ir panaikinama Tarybos direktyva 1999/35/EB (
  1
  )

1

61

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 98/2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo klaidų ištaisymas ( OL L 39, 2013 2 9 ) | 78 |

Klaidų ištaisymas

*

2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 98/2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo klaidų ištaisymas ( OL L 39, 2013 2 9 )

( OL L 39, 2013 2 9 )

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2017 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 315/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2017/2107

2017 m. lapkričio 15 d.

kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) tikslas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3), yra užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami užtikrinant ilgalaikį aplinkos, ekonomikos ir socialinį tvarumą; |
| --- | --- |

(1)

bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) tikslas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3), yra užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami užtikrinant ilgalaikį aplinkos, ekonomikos ir socialinį tvarumą;

| (2) | Tarybos sprendimu 98/392/EB (4) Sąjunga patvirtino Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, kurioje nustatyti, inter alia, principai ir taisyklės, susiję su jūrų gyvųjų išteklių išsaugojimu ir valdymu. Vykdydama didesnio masto tarptautinius įsipareigojimus, Sąjunga prisideda prie pastangų išsaugoti žuvų išteklius tarptautiniuose vandenyse; |
| --- | --- |

(2)

Tarybos sprendimu 98/392/EB (4) Sąjunga patvirtino Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, kurioje nustatyti, inter alia, principai ir taisyklės, susiję su jūrų gyvųjų išteklių išsaugojimu ir valdymu. Vykdydama didesnio masto tarptautinius įsipareigojimus, Sąjunga prisideda prie pastangų išsaugoti žuvų išteklius tarptautiniuose vandenyse;

| (3) | pagal Tarybos sprendimą 86/238/EEB (5) Sąjunga nuo 1997 m. lapkričio 14 d. yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos (toliau – ICCAT konvencija) susitariančioji šalis; |
| --- | --- |

(3)

pagal Tarybos sprendimą 86/238/EEB (5) Sąjunga nuo 1997 m. lapkričio 14 d. yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos (toliau – ICCAT konvencija) susitariančioji šalis;

| (4) | ICCAT konvencija nustatoma regioninio bendradarbiavimo, kuriuo siekiama išsaugoti ir valdyti tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų išteklius Atlanto vandenyne ir gretimose jūrose, sistema, tuo tikslu įsteigiant Tarptautinę Atlanto tunų apsaugos komisiją (toliau – ICCAT); |
| --- | --- |

(4)

ICCAT konvencija nustatoma regioninio bendradarbiavimo, kuriuo siekiama išsaugoti ir valdyti tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų išteklius Atlanto vandenyne ir gretimose jūrose, sistema, tuo tikslu įsteigiant Tarptautinę Atlanto tunų apsaugos komisiją (toliau – ICCAT);

| (5) | ICCAT turi įgaliojimus priimti privalomuosius sprendimus (toliau – rekomendacijos) jos kompetencijai priklausančių žvejojamų rūšių išsaugojimo ir valdymo srityje, kurie yra privalomi susitariančiosioms šalims. Tos rekomendacijos iš esmės yra skirtos ICCAT konvencijos susitariančiosioms šalims, tačiau jomis taip pat nustatomos pareigos privačiojo sektoriaus ekonominės veiklos vykdytojams (pvz., laivų kapitonams). ICCAT rekomendacijos įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams po jų priėmimo, o Sąjunga jas privalo kuo greičiau įgyvendinti savo teisės aktais; |
| --- | --- |

(5)

ICCAT turi įgaliojimus priimti privalomuosius sprendimus (toliau – rekomendacijos) jos kompetencijai priklausančių žvejojamų rūšių išsaugojimo ir valdymo srityje, kurie yra privalomi susitariančiosioms šalims. Tos rekomendacijos iš esmės yra skirtos ICCAT konvencijos susitariančiosioms šalims, tačiau jomis taip pat nustatomos pareigos privačiojo sektoriaus ekonominės veiklos vykdytojams (pvz., laivų kapitonams). ICCAT rekomendacijos įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams po jų priėmimo, o Sąjunga jas privalo kuo greičiau įgyvendinti savo teisės aktais;

| (6) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo (6) nustatys, kad tas reglamentas turi būti taikomas nedarant poveikio Sąjungos teisės nuostatoms, kuriomis įgyvendinamos regioninių žvejybos valdymo organizacijų, kurių susitariančiąja šalimi yra Sąjunga, priimtos nuostatos; |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo (6) nustatys, kad tas reglamentas turi būti taikomas nedarant poveikio Sąjungos teisės nuostatoms, kuriomis įgyvendinamos regioninių žvejybos valdymo organizacijų, kurių susitariančiąja šalimi yra Sąjunga, priimtos nuostatos;

| (7) | paskutinį kartą ICCAT rekomendacijos dėl išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo buvo įgyvendintos Tarybos reglamentais (EB) Nr. 1936/2001 (7) ir (EB) Nr. 520/2007 (8); |
| --- | --- |

(7)

paskutinį kartą ICCAT rekomendacijos dėl išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo buvo įgyvendintos Tarybos reglamentais (EB) Nr. 1936/2001 (7) ir (EB) Nr. 520/2007 (8);

| (8) | ICCAT rekomendacija dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano buvo įgyvendinta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1627 (9). Šiame reglamente nuostatų dėl tokio daugiamečio atkūrimo plano nėra; |
| --- | --- |

(8)

ICCAT rekomendacija dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano buvo įgyvendinta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1627 (9). Šiame reglamente nuostatų dėl tokio daugiamečio atkūrimo plano nėra;

| (9) | įgyvendindamos tas rekomendacijas, Sąjunga ir valstybės narės turėtų siekti skatinti priekrantės žvejybos veiklą ir mažesnį poveikį aplinkai darančių selektyviosios žvejybos įrankių ir būdų, įskaitant tradicinės ir smulkiosios žvejybos įrankius ir būdus, naudojimą, tokiu būdu prisidėdamos prie deramo vietos ekonomikos dalyvių gyvenimo lygio užtikrinimo; |
| --- | --- |

(9)

įgyvendindamos tas rekomendacijas, Sąjunga ir valstybės narės turėtų siekti skatinti priekrantės žvejybos veiklą ir mažesnį poveikį aplinkai darančių selektyviosios žvejybos įrankių ir būdų, įskaitant tradicinės ir smulkiosios žvejybos įrankius ir būdus, naudojimą, tokiu būdu prisidėdamos prie deramo vietos ekonomikos dalyvių gyvenimo lygio užtikrinimo;

| (10) | Sąjungos teisės aktais turėtų būti tik įgyvendinamos ICCAT rekomendacijos, siekiant sudaryti vienodas sąlygas Sąjungos ir trečiųjų valstybių žvejams ir užtikrinti, kad taisyklės būtų visiems priimtinos; |
| --- | --- |

(10)

Sąjungos teisės aktais turėtų būti tik įgyvendinamos ICCAT rekomendacijos, siekiant sudaryti vienodas sąlygas Sąjungos ir trečiųjų valstybių žvejams ir užtikrinti, kad taisyklės būtų visiems priimtinos;

| (11) | šiame reglamente numatyti deleguotieji aktai ir įgyvendinimo aktai turėtų nedaryti poveikio būsimų ICCAT rekomendacijų įgyvendinimui Sąjungos teisės aktais taikant įprastą teisėkūros procedūrą; |
| --- | --- |

(11)

šiame reglamente numatyti deleguotieji aktai ir įgyvendinimo aktai turėtų nedaryti poveikio būsimų ICCAT rekomendacijų įgyvendinimui Sąjungos teisės aktais taikant įprastą teisėkūros procedūrą;

| (12) | siekiant Sąjungos teisės aktais skubiai įgyvendinti būsimus ICCAT rekomendacijų pakeitimus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šio reglamento priedų pakeitimų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (10) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(12)

siekiant Sąjungos teisės aktais skubiai įgyvendinti būsimus ICCAT rekomendacijų pakeitimus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šio reglamento priedų pakeitimų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (10) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (13) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento nuostatų įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (11); |
| --- | --- |

(13)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento nuostatų įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (11);

| (14) | siekiant užtikrinti BŽP laikymąsi, buvo priimti Sąjungos teisės aktai, kuriais nustatoma kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, apimanti kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba (NNN žvejyba). Visų pirma Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1224/2009 (12) nustatoma Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo, laikantis bendro ir integruoto požiūrio, sistema siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi visų BŽP taisyklių. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/2011 (13) nustatytos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimo taisyklės. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (14) nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Tais reglamentais jau įgyvendinama nemažai ICCAT rekomendacijose išdėstytų nuostatų. Todėl tų nuostatų į šį reglamentą įtraukti nebūtina; |
| --- | --- |

(14)

siekiant užtikrinti BŽP laikymąsi, buvo priimti Sąjungos teisės aktai, kuriais nustatoma kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, apimanti kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba (NNN žvejyba). Visų pirma Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1224/2009 (12) nustatoma Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo, laikantis bendro ir integruoto požiūrio, sistema siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi visų BŽP taisyklių. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/2011 (13) nustatytos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimo taisyklės. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (14) nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Tais reglamentais jau įgyvendinama nemažai ICCAT rekomendacijose išdėstytų nuostatų. Todėl tų nuostatų į šį reglamentą įtraukti nebūtina;

| (15) | pagal ICCAT rekomendacijas, kurios turi būti taikomos kartu su Reglamente (EB) Nr. 1224/2009 nustatytomis taikytinomis taisyklėmis, dideliems pelaginėmis ūdomis žvejojantiems laivams leidžiama perkrauti jūroje, ICCAT zonoje esančiuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse. Tačiau Sąjunga tą klausimą turėtų visapusiškai ir sistemingai kelti regioninėse žvejybos valdymo organizacijose ir siekti, kad Sąjungos lygmeniu taikomas draudimas perkrauti Sąjungai priklausančiuose vandenyse būtų išplėstas ir apimtų visus vandenis; |
| --- | --- |

(15)

pagal ICCAT rekomendacijas, kurios turi būti taikomos kartu su Reglamente (EB) Nr. 1224/2009 nustatytomis taikytinomis taisyklėmis, dideliems pelaginėmis ūdomis žvejojantiems laivams leidžiama perkrauti jūroje, ICCAT zonoje esančiuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse. Tačiau Sąjunga tą klausimą turėtų visapusiškai ir sistemingai kelti regioninėse žvejybos valdymo organizacijose ir siekti, kad Sąjungos lygmeniu taikomas draudimas perkrauti Sąjungai priklausančiuose vandenyse būtų išplėstas ir apimtų visus vandenis;

| (16) | Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, kuris nuo 2015 m. sausio 1 d. taikomas vykdant smulkiųjų ir stambiųjų pelaginių žuvų žvejybą, žvejybą pramoniniais tikslais ir lašišų žvejybą Baltijos jūroje. Tačiau pagal to reglamento 15 straipsnio 2 dalį įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas nedarant poveikio Sąjungos tarptautiniams įsipareigojimams, kaip antai nustatytiesiems ICCAT rekomendacijomis. Remiantis ta pačia nuostata Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kurių tikslas – tokius tarptautinius įsipareigojimus įgyvendinti Sąjungos teisės aktais, įskaitant visų pirma nuostatas, kuriomis leidžiama nukrypti nuo įpareigojimo iškrauti laimikį. Todėl, vykdant tam tikrą smulkiųjų ir stambiųjų pelaginių žuvų žvejybą ir žvejybą pramoniniais tikslais, išmesti į jūrą žuvis leidžiama tam tikrais Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2015/98 (15) nustatytais atvejais; |
| --- | --- |

(16)

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, kuris nuo 2015 m. sausio 1 d. taikomas vykdant smulkiųjų ir stambiųjų pelaginių žuvų žvejybą, žvejybą pramoniniais tikslais ir lašišų žvejybą Baltijos jūroje. Tačiau pagal to reglamento 15 straipsnio 2 dalį įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas nedarant poveikio Sąjungos tarptautiniams įsipareigojimams, kaip antai nustatytiesiems ICCAT rekomendacijomis. Remiantis ta pačia nuostata Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kurių tikslas – tokius tarptautinius įsipareigojimus įgyvendinti Sąjungos teisės aktais, įskaitant visų pirma nuostatas, kuriomis leidžiama nukrypti nuo įpareigojimo iškrauti laimikį. Todėl, vykdant tam tikrą smulkiųjų ir stambiųjų pelaginių žuvų žvejybą ir žvejybą pramoniniais tikslais, išmesti į jūrą žuvis leidžiama tam tikrais Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2015/98 (15) nustatytais atvejais;

| (17) | Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1984/2003 (16) pagal atitinkamas ICCAT nuostatas nustatomos paprastosioms durklažuvėms ir didžiaakiams tunams taikomos statistinių dokumentų programos. Kadangi ICCAT priėmė naujas nuostatas dėl statistinių programų, susijusias su perkrovimu jūroje, tikslinga iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1984/2003, siekiant tas nuostatas įgyvendinti Sąjungos teisės aktais; |
| --- | --- |

(17)

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1984/2003 (16) pagal atitinkamas ICCAT nuostatas nustatomos paprastosioms durklažuvėms ir didžiaakiams tunams taikomos statistinių dokumentų programos. Kadangi ICCAT priėmė naujas nuostatas dėl statistinių programų, susijusias su perkrovimu jūroje, tikslinga iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1984/2003, siekiant tas nuostatas įgyvendinti Sąjungos teisės aktais;

| (18) | pastaraisiais metais daug ICCAT rekomendacijų buvo pakeista arba panaikinta. Todėl, siekiant aiškumo, supaprastinimo ir teisinio tikrumo, tikslinga iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 520/2007, |
| --- | --- |

(18)

pastaraisiais metais daug ICCAT rekomendacijų buvo pakeista arba panaikinta. Todėl, siekiant aiškumo, supaprastinimo ir teisinio tikrumo, tikslinga iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 520/2007,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės nuostatos, susijusios su toli migruojančių rūšių žuvų išteklių, kuriuos valdo Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (toliau – ICCAT), žvejyba.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas:

| a) | Sąjungos žvejybos laivams ir mėgėjų žvejyba užsiimantiems Sąjungos laivams, kurie veiklą vykdo ICCAT konvencijos rajone, o perkrovimo atveju – taip pat už ICCAT konvencijos rajono ribų, jei jie perkrauna tame rajone sužvejotas žuvis; |
| --- | --- |

a)

Sąjungos žvejybos laivams ir mėgėjų žvejyba užsiimantiems Sąjungos laivams, kurie veiklą vykdo ICCAT konvencijos rajone, o perkrovimo atveju – taip pat už ICCAT konvencijos rajono ribų, jei jie perkrauna tame rajone sužvejotas žuvis;

| b) | trečiųjų šalių laivams, kurie yra inspektuojami valstybių narių uostuose ir kurie gabena ICCAT rūšių žuvis ar iš tokių rūšių žuvų pagamintus žuvininkystės produktus, kurie anksčiau nebuvo iškrauti ar perkrauti uostuose; |
| --- | --- |

b)

trečiųjų šalių laivams, kurie yra inspektuojami valstybių narių uostuose ir kurie gabena ICCAT rūšių žuvis ar iš tokių rūšių žuvų pagamintus žuvininkystės produktus, kurie anksčiau nebuvo iškrauti ar perkrauti uostuose;

| c) | trečiųjų šalių žvejybos laivams ir mėgėjų žvejyba užsiimantiems trečiųjų šalių laivams, kurie veiklą vykdo Sąjungos vandenyse. |
| --- | --- |

c)

trečiųjų šalių žvejybos laivams ir mėgėjų žvejyba užsiimantiems trečiųjų šalių laivams, kurie veiklą vykdo Sąjungos vandenyse.

3 straipsnis

Ryšys su kitais Sąjungos aktais

Šis reglamentas taikomas nedarant poveikio nuostatoms, išdėstytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamente dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo (17) ir Reglamente (ES) 2016/1627.

17

Šiame reglamente numatytos priemonės papildo priemones, numatytas reglamentuose (EB) Nr. 1005/2008 ir (EB) Nr. 1224/2009.

4 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   ICCAT rūšys– I priede išvardytos rūšys;

ICCAT rūšys

2)   tropiniai tunai– didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai;

tropiniai tunai

3)   žvejybos laivas– laivas, turintis versliniam jūrų biologinių išteklių naudojimui skirtą įrangą arba paprastųjų tunų gaudyklę;

žvejybos laivas

4)   žūklės laivas– žvejybos laivas, naudojamas jūrų biologiniams ištekliams žvejoti;

žūklės laivas

5)   Sąjungos žvejybos laivas– žvejybos laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje;

Sąjungos žvejybos laivas

6)   žvejybos leidimas– Sąjungos žvejybos laivui išduotas leidimas, kuriuo jam suteikiama teisė nustatytą laikotarpį atitinkamame rajone arba pagal atitinkamos žvejybos kriterijus tam tikromis sąlygomis vykdyti tam tikrą žvejybos veiklą;

žvejybos leidimas

7)   specialusis žvejybos leidimas– Sąjungos žvejybos laivui išduotas leidimas, kuriuo jam suteikiama teisė nustatytą laikotarpį atitinkamame rajone ar pagal atitinkamos žvejybos kriterijus tam tikromis sąlygomis konkrečiais įrankiais vykdyti tam tikrą žvejybos veiklą;

specialusis žvejybos leidimas

8)   perkrovimas– visų ar dalies laive laikomų žvejybos produktų iškrovimas į kitą laivą;

perkrovimas

9)   mėgėjų žvejyba– neverslinės jūrų biologinių išteklių žvejybos veikla poilsio, turizmo arba sporto tikslais;

mėgėjų žvejyba

10)   I užduoties duomenys– duomenys, ICCAT „Praktiniame statistinių duomenų apie Atlanto tunus ir tunams giminingas žuvis rinkimo ir jų ėminių ėmimo vadove“ apibrėžti kaip I užduotis;

I užduoties duomenys

11)   II užduoties duomenys– duomenys, ICCAT „Praktiniame statistinių duomenų apie Atlanto tunus ir tunams giminingas žuvis rinkimo ir jų ėminių ėmimo vadove“ apibrėžti kaip II užduotis;

II užduoties duomenys

12)   KSŠ– ICCAT konvencijos susitariančiosios šalys ir bendradarbiaujančiosios šalys, kurios nėra susitariančiosios šalys, bendradarbiaujantys subjektai arba žvejybos subjektai;

KSŠ

13)   ICCAT konvencijos rajonas– visi Atlanto vandenyno ir gretimų jūrų vandenys;

ICCAT konvencijos rajonas

14)   tausios žvejybos partnerystės susitarimas– tarptautinis susitarimas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 37 punkte;

tausios žvejybos partnerystės susitarimas

15)   laivo ilgis– atstumas, matuojamas tiesia linija tarp kraštutinių laivapriekio ir laivagalio taškų;

laivo ilgis

16)   didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas– pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas, kurio bendrasis ilgis yra didesnis nei 24 metrai;

didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas

17)   didelis žvejybos laivas– žvejybos laivas, kurio bendrasis ilgis yra didesnis nei 20 metrų;

didelis žvejybos laivas

18)   didelis žūklės laivas– žūklės laivas, kurio bendrasis ilgis yra didesnis nei 20 metrų;

didelis žūklės laivas

19)   didelių žvejybos laivų ICCAT registras– ICCAT sekretoriato tvarkomas didelių žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti ICCAT rūšių žuvis ICCAT konvencijos rajone, sąrašas;

didelių žvejybos laivų ICCAT registras

20)   aptarnaujantis laivas– laivas, išskyrus laive esančias plaukiojančias priemones, kuriame nėra naudoti paruoštų žvejybos įrankių ir kuris palengvina žvejybos veiklą, padeda ją vykdyti arba parengia jai, be kita ko, aprūpindamas žūklės laivą;

aptarnaujantis laivas

21)   transportinis laivas– aptarnaujantis laivas, kuris naudojamas perkrovimo operacijoms vykdyti ir į kurį iš didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų perkeliamos ICCAT rūšių žuvys;

transportinis laivas

22)   transportinių laivų ICCAT registras– ICCAT sekretoriato tvarkomas laivų, į kuriuos leidžiama jūroje, ICCAT konvencijos rajone, perkrauti žvejybos produktus iš didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, sąrašas;

transportinių laivų ICCAT registras

23)   leidimus turinčių tropinius tunus žvejojančių laivų ICCAT registras– ICCAT sekretoriato tvarkomas didelių žvejybos laivų, kuriems leidžiama ICCAT konvencijos rajone žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti, perdirbti arba iškrauti tropinius tunus, sąrašas;

leidimus turinčių tropinius tunus žvejojančių laivų ICCAT registras

24)   žuvų suburiamasis įrenginys (ŽSĮ)– žuvims privilioti statomas jūros paviršiuje plūduriuojantis įrenginys;

žuvų suburiamasis įrenginys (ŽSĮ)

25)   NNN žvejyba– žvejybos veikla, apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 2 straipsnio 1 punkte;

NNN žvejyba

26)   NNN žvejybą vykdančių laivų ICCAT sąrašas– laivų, kuriuos ICCAT laiko vykdančiais NNN žvejybą, sąrašas;

NNN žvejybą vykdančių laivų ICCAT sąrašas

27)   ūda– žvejybos įrankis, kurį sudaro pagrindinis lynas su ant šoninių (ilginamųjų) lynų, kurių ilgis ir išdėstymo intervalas priklauso nuo tikslinės žuvų rūšies, pritvirtintais kabliukais;

ūda

28)   gaubiamasis tinklas– apsupamasis tinklas, kurio apačia sutraukiama per išilginius gruntlynio žiedus perkištu lynu, kuriuo tinklą galima sutraukti ir užverti;

gaubiamasis tinklas

29)   kabliukas– lenktas aštrus plieninės vielos elementas.

kabliukas

II ANTRAŠTINĖ DALIS

TAM TIKRŲ RŪŠIŲ ŽUVŲ IŠTEKLIŲ VALDYMO, IŠSAUGOJIMO IR KONTROLĖS PRIEMONĖS

I SKYRIUS

Tropiniai tunai

5 straipsnis

Didžiaakius tunus žvejojančių Sąjungos didelių žūklės laivų skaičiaus apribojimai

Didžiaakius tunus ICCAT konvencijos rajone žvejojančių Sąjungos didelių žūklės laivų skaičius ir bendras žvejybos pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa (GT), nustatomi:

| a) | pagal ICCAT konvencijos rajone 1991–1992 m. laikotarpiu didžiaakius tunus žvejojusių Sąjungos žūklės laivų vidutinį skaičių ir žvejybos pajėgumą, išreikštą GT, ir |
| --- | --- |

a)

pagal ICCAT konvencijos rajone 1991–1992 m. laikotarpiu didžiaakius tunus žvejojusių Sąjungos žūklės laivų vidutinį skaičių ir žvejybos pajėgumą, išreikštą GT, ir

| b) | remiantis Sąjungos žūklės laivų, žvejojusių didžiaakius tunus 2005 m., skaičiaus, apie kurį buvo pranešta ICCAT 2005 m. birželio 30 d., apribojimu. |
| --- | --- |

b)

remiantis Sąjungos žūklės laivų, žvejojusių didžiaakius tunus 2005 m., skaičiaus, apie kurį buvo pranešta ICCAT 2005 m. birželio 30 d., apribojimu.

6 straipsnis

Specialieji leidimai dideliems tropinių tunų žūklės laivams ir aptarnaujantiems laivams

1.   Valstybės narės, vadovaudamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo (18) išdėstytomis nuostatomis, dideliems su jų vėliava plaukiojantiems žūklės laivams išduoda leidimus žvejoti tropinius tunus ICCAT konvencijos rajone.

2.   Valstybės narės išduoda leidimus su jų vėliava plaukiojantiems aptarnaujantiems laivams, kurie aptarnauja 1 dalyje nurodytus laivus.

7 straipsnis

Leidimus turinčių tropinius tunus žvejojančių laivų ICCAT registras

1.   Valstybės narės praneša Komisijai nedelsdamos ir ne vėliau kaip per 30 dienų apie įvykį, dėl kurio būtina papildyti leidimus turinčių tropinius tunus žvejojančių laivų ICCAT registrą, iš jo ką nors išbraukti ar jį iš dalies pakeisti. Komisija nedelsdama ir ne vėliau kaip per 45 dienas nuo tokio įvykio datos pateikia tą informaciją ICCAT sekretoriatui.

2.   Dideliems žvejybos laivams, kurie nėra įtraukti į leidimus turinčių tropinius tunus žvejojančių laivų ICCAT registrą, neleidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti, perkelti, perdirbti ar iškrauti ICCAT konvencijos rajone sužvejotų tropinių tunų. Tokiais atvejais netaikoma Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalis.

8 straipsnis

Atitinkamais metais tropinius tunus žvejojusių laivų sąrašas

Kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. valstybės narės pateikia Komisijai leidimus turinčių su jų vėliava plaukiojančių laivų, kurie praėjusiais kalendoriniais metais ICCAT konvencijos rajone žvejojo tropinius tunus, sąrašą. Kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. Komisija pateikia ICCAT sąrašus, kuriuos ji gavo iš valstybių narių.

9 straipsnis

Žuvų suburiamųjų įrenginių valdymo planai

1.   Kasmet ne vėliau kaip gruodžio 31 d. valstybės narės, turinčios gaubiamaisiais tinklais ir kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų, kurie žvejoja tropinius tunus naudodami žuvų suburiamuosius įrenginius (toliau – ŽSĮ), pateikia Komisijai su jų vėliava plaukiojančių laivų tokių ŽSĮ naudojimo valdymo planus. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui ne vėliau kaip kitų metų sausio 31 d.

2.   1 dalyje nurodytų valdymo planų tikslai yra šie:

| a) | gerinti žinias apie ŽSĮ charakteristikas, plūdurų charakteristikas, žvejybą naudojant ŽSĮ, įskaitant žvejybos pastangas, ir susijusį poveikį tikslinėms ir netikslinėms rūšims; |
| --- | --- |

a)

gerinti žinias apie ŽSĮ charakteristikas, plūdurų charakteristikas, žvejybą naudojant ŽSĮ, įskaitant žvejybos pastangas, ir susijusį poveikį tikslinėms ir netikslinėms rūšims;

| b) | veiksmingai valdyti ŽSĮ ir bakenų statymą bei iškėlimą ir jų galimo praradimo atvejus; |
| --- | --- |

b)

veiksmingai valdyti ŽSĮ ir bakenų statymą bei iškėlimą ir jų galimo praradimo atvejus;

| c) | sumažinti ir apriboti ŽSĮ ir žvejybos naudojant ŽSĮ poveikį ekosistemai, be kita ko, atitinkamais atvejais imantis veiksmų dėl atskirų mirtingumo dėl žvejybos aspektų (pvz., pastatytų ŽSĮ skaičiaus, įskaitant gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų tinklų užmetimų prie ŽSĮ skaičių, žvejybos pajėgumo, aptarnaujančių laivų skaičiaus). |
| --- | --- |

c)

sumažinti ir apriboti ŽSĮ ir žvejybos naudojant ŽSĮ poveikį ekosistemai, be kita ko, atitinkamais atvejais imantis veiksmų dėl atskirų mirtingumo dėl žvejybos aspektų (pvz., pastatytų ŽSĮ skaičiaus, įskaitant gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų tinklų užmetimų prie ŽSĮ skaičių, žvejybos pajėgumo, aptarnaujančių laivų skaičiaus).

3.   1 dalyje nurodytuose valdymo planuose pateikiama II priede nustatyta informacija.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienas laivas, kuris plaukioja su jų vėliava ir gaubiamaisiais tinklais žvejoja tropinius tunus naudodamas ŽSĮ, vienu metu naudotų ne daugiau kaip 500 aktyvių prietaisinių plūdurų.

10 straipsnis

ŽSĮ taikomi reikalavimai

1.   ŽSĮ turi atitikti šiuos reikalavimus:

| a) | paviršiuje esanti ŽSĮ konstrukcija negali būti uždengta jokia medžiaga arba gali būti uždengta tik tokia medžiaga, kuri kelia mažiausią pavojų, kad įsipainios netikslinių rūšių gyvūnai, ir |
| --- | --- |

a)

paviršiuje esanti ŽSĮ konstrukcija negali būti uždengta jokia medžiaga arba gali būti uždengta tik tokia medžiaga, kuri kelia mažiausią pavojų, kad įsipainios netikslinių rūšių gyvūnai, ir

| b) | po paviršiumi esančios dalys turi būti sudarytos tik iš medžiagos, į kurią neįsipainioja netikslinių rūšių gyvūnai. |
| --- | --- |

b)

po paviršiumi esančios dalys turi būti sudarytos tik iš medžiagos, į kurią neįsipainioja netikslinių rūšių gyvūnai.

2.   Projektuojant ŽSĮ pirmenybė, jei įmanoma, turi būti teikiama biologiškai skaidžioms medžiagoms, kad biologiškai neskaidžių ŽSĮ būtų palaipsniui atsisakyta, ne vėliau kaip 2018 m.

3.   Valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą apie veiksmus, kurių ėmėsi siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi šio straipsnio 1 ir 2 dalių, kuri yra 71 straipsnyje nurodytos metinės ataskaitos dalis. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.

11 straipsnis

Laivų pateikiama informacija apie ŽSĮ

1.   Kiekvienu ŽSĮ pastatymo atveju gaubiamaisiais tinklais ir kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantys Sąjungos žūklės laivai ir aptarnaujantys Sąjungos laivai renka ir pateikia šią informaciją ir duomenis:

| a) | ŽSĮ geografines koordinates; |
| --- | --- |

a)

ŽSĮ geografines koordinates;

| b) | ŽSĮ pastatymo datą; |
| --- | --- |

b)

ŽSĮ pastatymo datą;

| c) | ŽSĮ tipą (inkarinis ŽSĮ, dreifuojantysis dirbtinis ŽSĮ); |
| --- | --- |

c)

ŽSĮ tipą (inkarinis ŽSĮ, dreifuojantysis dirbtinis ŽSĮ);

| d) | ŽSĮ identifikatorių (t. y. ŽSĮ ženklus ar bakeno ID, plūduro tipą, pvz., paprastas plūduras ar plūduras, susietas su echolotu) arba kitą informaciją, pagal kurią galima nustatyti savininką; |
| --- | --- |

d)

ŽSĮ identifikatorių (t. y. ŽSĮ ženklus ar bakeno ID, plūduro tipą, pvz., paprastas plūduras ar plūduras, susietas su echolotu) arba kitą informaciją, pagal kurią galima nustatyti savininką;

| e) | ŽSĮ konstrukcines charakteristikas (plūduriuojančiosios dalies ir povandeninės konstrukcijos matmenis ir sudedamąsias medžiagas, taip pat povandeninės konstrukcijos pinklumą). |
| --- | --- |

e)

ŽSĮ konstrukcines charakteristikas (plūduriuojančiosios dalies ir povandeninės konstrukcijos matmenis ir sudedamąsias medžiagas, taip pat povandeninės konstrukcijos pinklumą).

2.   Kiekvienu nuplaukimo į ŽSĮ vietą atveju, neatsižvelgiant į tai, ar nuplaukus buvo užmesti žvejybos įrankiai, gaubiamaisiais tinklais ir kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantys Sąjungos žūklės laivai ir aptarnaujantys Sąjungos laivai renka ir pateikia šią informaciją:

| a) | nuplaukimo pobūdį (ištraukimas, iškėlimas, su elektronine įranga atliekami intervenciniai veiksmai); |
| --- | --- |

a)

nuplaukimo pobūdį (ištraukimas, iškėlimas, su elektronine įranga atliekami intervenciniai veiksmai);

| b) | ŽSĮ geografines koordinates; |
| --- | --- |

b)

ŽSĮ geografines koordinates;

| c) | nuplaukimo datą; |
| --- | --- |

c)

nuplaukimo datą;

| d) | ŽSĮ tipą (inkarinis ŽSĮ, dreifuojantysis gamtinis ŽSĮ, dreifuojantysis dirbtinis ŽSĮ); |
| --- | --- |

d)

ŽSĮ tipą (inkarinis ŽSĮ, dreifuojantysis gamtinis ŽSĮ, dreifuojantysis dirbtinis ŽSĮ);

| e) | ŽSĮ identifikatorių (t. y. ŽSĮ ženklus ar bakeno ID) arba kitą informaciją, pagal kurią galima nustatyti savininką; |
| --- | --- |

e)

ŽSĮ identifikatorių (t. y. ŽSĮ ženklus ar bakeno ID) arba kitą informaciją, pagal kurią galima nustatyti savininką;

| f) | jei nuplaukus užmetami žvejybos įrankiai, užmetus pasiektą rezultatą – laimikį ir priegaudą, nurodant tiek laikomą laive, tiek išmestą į jūrą gyvų ar negyvų gyvūnų kiekį, o jei nuplaukus žvejybos įrankiai neužmetami, nurodoma tokio sprendimo priežastis (pavyzdžiui, kad nepakanka žuvų arba kad žuvys yra per mažos). |
| --- | --- |

f)

jei nuplaukus užmetami žvejybos įrankiai, užmetus pasiektą rezultatą – laimikį ir priegaudą, nurodant tiek laikomą laive, tiek išmestą į jūrą gyvų ar negyvų gyvūnų kiekį, o jei nuplaukus žvejybos įrankiai neužmetami, nurodoma tokio sprendimo priežastis (pavyzdžiui, kad nepakanka žuvų arba kad žuvys yra per mažos).

3.   Kiekvienu ŽSĮ praradimo atveju gaubiamaisiais tinklais ir kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantys Sąjungos žūklės laivai ir aptarnaujantys Sąjungos laivai renka ir pateikia šią informaciją:

| a) | paskutines užregistruotas geografines koordinates; |
| --- | --- |

a)

paskutines užregistruotas geografines koordinates;

| b) | paskutinių geografinių koordinačių užregistravimo datą; |
| --- | --- |

b)

paskutinių geografinių koordinačių užregistravimo datą;

| c) | ŽSĮ identifikatorių (t. y. ŽSĮ ženklus ar bakeno ID) arba kitą informaciją, pagal kurią galima nustatyti savininką. |
| --- | --- |

c)

ŽSĮ identifikatorių (t. y. ŽSĮ ženklus ar bakeno ID) arba kitą informaciją, pagal kurią galima nustatyti savininką.

4.   Sąjungos žvejybos laivai tvarko pastatytų ŽSĮ sąrašą; jis turi būti atnaujinamas kas ketvirtį ir jame turi būti pateikiama bent III priede nustatyta informacija.

12 straipsnis

Valstybių narių teikiama informacija apie ŽSĮ

Valstybės narės kasmet likus 15 dienų iki ICCAT nustatyto konkrečių metų galutinio termino pateikia Komisijai toliau nurodytą informaciją, kad ją būtų galima perduoti ICCAT sekretoriatui:

| a) | kas ketvirtį – faktiškai pastatytų ŽSĮ skaičių pagal ŽSĮ tipą, nurodant, ar yra su ŽSĮ susietas bakenas / plūduras ar echolotas, ar jo nėra; |
| --- | --- |

a)

kas ketvirtį – faktiškai pastatytų ŽSĮ skaičių pagal ŽSĮ tipą, nurodant, ar yra su ŽSĮ susietas bakenas / plūduras ar echolotas, ar jo nėra;

| b) | kas ketvirtį – faktiškai pastatytų bakenų / plūdurų skaičių ir tipą (pvz., radijo, su echolotu); |
| --- | --- |

b)

kas ketvirtį – faktiškai pastatytų bakenų / plūdurų skaičių ir tipą (pvz., radijo, su echolotu);

| c) | kas ketvirtį – vidutinį aktyvių bakenų / plūdurų, kuriuos sekė kiekvienas laivas, skaičių; |
| --- | --- |

c)

kas ketvirtį – vidutinį aktyvių bakenų / plūdurų, kuriuos sekė kiekvienas laivas, skaičių;

| d) | kas ketvirtį – vidutinį prarastų aktyvių ŽSĮ skaičių; |
| --- | --- |

d)

kas ketvirtį – vidutinį prarastų aktyvių ŽSĮ skaičių;

| e) | kiekvieno aptarnaujančio laivo duomenis apie jūroje praleistų dienų skaičių pagal kiekvieną 1° kartografinio tinklelio zoną, mėnesį ir vėliavos valstybę narę. |
| --- | --- |

e)

kiekvieno aptarnaujančio laivo duomenis apie jūroje praleistų dienų skaičių pagal kiekvieną 1° kartografinio tinklelio zoną, mėnesį ir vėliavos valstybę narę.

13 straipsnis

Laivo žurnalai

Valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | būtų greitai surenkami ir Sąjungos mokslininkams prieinami popieriniai ir elektroniniai žvejybos žurnalai ir, kai taikytina, ŽSĮ žurnalai; |
| --- | --- |

a)

būtų greitai surenkami ir Sąjungos mokslininkams prieinami popieriniai ir elektroniniai žvejybos žurnalai ir, kai taikytina, ŽSĮ žurnalai;

| b) | pagal 50 straipsnį Komisijai perduodami II užduoties duomenys apimtų informaciją, surinktą iš žvejybos arba, kai taikytina, ŽSĮ žurnalų. |
| --- | --- |

b)

pagal 50 straipsnį Komisijai perduodami II užduoties duomenys apimtų informaciją, surinktą iš žvejybos arba, kai taikytina, ŽSĮ žurnalų.

14 straipsnis

Draudimas žvejoti tam tikru laikotarpiu ir tam tikrame rajone, taikomas siekiant apsaugoti jauniklius

1.   Draudžiama žvejoti tropinius tunus ar padėti vykdyti tropinių tunų žvejybos veiklą naudojant objektus, kurie galėtų daryti poveikį žuvų susibūrimui, įskaitant ŽSĮ:

| a) | kasmet nuo sausio 1 d. iki vasario 28 d. ir |
| --- | --- |

a)

kasmet nuo sausio 1 d. iki vasario 28 d. ir

| b) | rajone, kurio ribos yra tokios:






  — | šiaurinė riba – 5° šiaurės platumos lygiagretė, |
| --- | --- | --- |

b)

rajone, kurio ribos yra tokios:

—

šiaurinė riba – 5° šiaurės platumos lygiagretė,

| — | pietinė riba – 4° pietų platumos lygiagretė, |
| --- | --- |

—

pietinė riba – 4° pietų platumos lygiagretė,

| — | vakarinė riba – 20° vakarų ilgumos dienovidinis, |
| --- | --- |

—

vakarinė riba – 20° vakarų ilgumos dienovidinis,

| — | rytinė riba – Afrikos pakrantė. |
| --- | --- |

—

rytinė riba – Afrikos pakrantė.

2.   1 dalyje nurodytas draudimas apima:

| a) | plūduriuojančiųjų objektų – su plūdurais ar be jų – nuleidimą; |
| --- | --- |

a)

plūduriuojančiųjų objektų – su plūdurais ar be jų – nuleidimą;

| b) | žvejybą aplink dirbtinius objektus (įskaitant laivus), po jais ar juos naudojant; |
| --- | --- |

b)

žvejybą aplink dirbtinius objektus (įskaitant laivus), po jais ar juos naudojant;

| c) | žvejybą aplink gamtinius objektus, po jais ar juos naudojant; |
| --- | --- |

c)

žvejybą aplink gamtinius objektus, po jais ar juos naudojant;

| d) | plūduriuojančiųjų objektų išvilkimą už rajono ribų. |
| --- | --- |

d)

plūduriuojančiųjų objektų išvilkimą už rajono ribų.

3.   Kiekviena valstybė narė, kurios laivai vykdo žvejybos veiklą geografiniame rajone, kurio atžvilgiu taikomas draudimas žvejoti tam tikru laikotarpiu ir tam tikrame rajone:

| a) | imasi tinkamų veiksmų užtikrinti, kad visuose su jos vėliava plaukiojančiuose laivuose, įskaitant aptarnaujančius laivus, vykdančiuose žvejybos veiklą, kai taikomas draudimas žvejoti šio straipsnio 1 dalyje nurodytu laikotarpiu ir nurodytame rajone, būtų po stebėtoją. Stebėtojų programa turi atitikti šio reglamento IV priedą, nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 73 straipsniui; |
| --- | --- |

a)

imasi tinkamų veiksmų užtikrinti, kad visuose su jos vėliava plaukiojančiuose laivuose, įskaitant aptarnaujančius laivus, vykdančiuose žvejybos veiklą, kai taikomas draudimas žvejoti šio straipsnio 1 dalyje nurodytu laikotarpiu ir nurodytame rajone, būtų po stebėtoją. Stebėtojų programa turi atitikti šio reglamento IV priedą, nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 73 straipsniui;

| b) | kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. pateikia Komisijai a punkte nurodytų stebėtojų surinktą informaciją, o Komisija apie tai ne vėliau kaip liepos 31 d. praneša ICCAT; |
| --- | --- |

b)

kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. pateikia Komisijai a punkte nurodytų stebėtojų surinktą informaciją, o Komisija apie tai ne vėliau kaip liepos 31 d. praneša ICCAT;

| c) | imasi tinkamų veiksmų su jos vėliava plaukiojančių laivų, kurie nesilaiko draudimo žvejoti 1 dalyje nurodytu laikotarpiu ir toje dalyje nurodytame rajone reikalavimų, atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

imasi tinkamų veiksmų su jos vėliava plaukiojančių laivų, kurie nesilaiko draudimo žvejoti 1 dalyje nurodytu laikotarpiu ir toje dalyje nurodytame rajone reikalavimų, atžvilgiu;

| d) | pateikia Komisijai ataskaitą apie tai, kaip ji laikosi draudimo žvejoti nurodytu laikotarpiu ir nurodytame rajone reikalavimų, kuri yra 71 straipsnyje nurodytos metinės ataskaitos dalis. |
| --- | --- |

d)

pateikia Komisijai ataskaitą apie tai, kaip ji laikosi draudimo žvejoti nurodytu laikotarpiu ir nurodytame rajone reikalavimų, kuri yra 71 straipsnyje nurodytos metinės ataskaitos dalis.

15 straipsnis

Tropinių tunų žvejyba tam tikruose Portugalijos vandenyse

Draudžiama laikyti laive bet kokį kiekį tropinių tunų, gaubiamaisiais tinklais sužvejotų vandenyse, į kuriuos Portugalija turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai ICES X parajonyje į šiaurę nuo 36°30′ šiaurės platumos ar CECAF rajonuose į šiaurę nuo 31° šiaurės platumos ir į rytus nuo 17°30′ vakarų ilgumos, ar tais įrankiais žvejoti tokios rūšies žuvis tuose rajonuose. Tokiais atvejais netaikoma Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalis.

16 straipsnis

NNN žvejybos nustatymas

Jeigu ICCAT vykdomasis sekretorius praneša Komisijai apie tai, kad Sąjungos žvejybos laivai įvykdė galimą 7 straipsnio 2 dalies ir 14 straipsnio 1 ir 2 dalių pažeidimą, Komisija nedelsdama informuoja atitinkamą vėliavos valstybę narę. Ta valstybė narė nedelsdama ištiria padėtį ir, nustačiusi, kad laivas žvejoja naudodamas objektus, kurie galėtų daryti poveikį žuvų susibūrimui, įskaitant ŽSĮ, pareikalauja, kad laivas nutrauktų žvejybą ir, jei būtina, nedelsdamas išplauktų iš to rajono. Atitinkama vėliavos valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją apie atlikto tyrimo rezultatus ir atitinkamas priemones, kurių ji ėmėsi. Komisija perduoda tą informaciją pakrantės valstybei ir ICCAT vykdomajam sekretoriui.

II SKYRIUS

Šiaurės Atlanto ilgapelekiai tunai

17 straipsnis

Laivų skaičiaus apribojimai

Didžiausias Sąjungos žūklės laivų, žvejojančių Šiaurės Atlanto ilgapelekius tunus ICCAT konvencijos rajone, skaičius nustatomas pagal Sąjungos žūklės laivų, žvejojusių Šiaurės Atlanto ilgapelekius tunus kaip tikslinę rūšį 1993–1995 m. laikotarpiu, vidutinį skaičių.

III SKYRIUS

Paprastosios durklažuvės

1 Skirsnis

Paprastosios durklažuvės Atlanto vandenyne

18 straipsnis

Šiaurės Atlanto paprastųjų durklažuvių išteklių valdymo planai

Valstybės narės, kurioms skirta Šiaurės Atlanto paprastųjų durklažuvių kvota ir kurių laivai žvejoja šios rūšies žuvis, savo valdymo planus Komisijai pateikia kasmet ne vėliau kaip rugpjūčio 15 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 15 d.

19 straipsnis

Mažiausias Šiaurės Atlanto paprastųjų durklažuvių dydis

1.   Draudžiama žvejoti, laikyti laive ar perkrauti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, demonstruoti ar siūlyti parduoti, taip pat parduoti arba tiekti rinkai paprastąsias durklažuves, kurių gyvasis svoris – mažesnis nei 25 kg arba ilgis nuo apatinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo – mažesnis nei 125 cm. Tokiais atvejais netaikoma Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalis.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama laikyti laive, perkrauti, perkelti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, parduoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti ne daugiau kaip 15 % atsitiktinai sužvejotų paprastųjų durklažuvių, kurių gyvasis svoris – mažesnis nei 25 kg arba ilgis nuo apatinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo – mažesnis nei 125 cm.

3.   2 dalyje nurodytas leidžiamasis 15 % nuokrypis apskaičiuojamas pagal paprastųjų durklažuvių skaičių bendrame konkretaus laivo sužvejotų ir per vieną kartą iškrautų paprastųjų durklažuvių kiekyje.

2 skirsnis

Paprastosios durklažuvės Viduržemio jūroje

20 straipsnis

Leidimus žvejoti Viduržemio jūros paprastąsias durklažuves turintys laivai

1.   Valstybės narės išduoda leidimus žvejoti Viduržemio jūros paprastąsias durklažuves pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo (19) išdėstytas nuostatas.

2.   Kasmet ne vėliau kaip sausio 8 d. valstybės narės ICCAT reikalaujamų duomenų ir informacijos teikimo gairėse nurodytu formatu Komisijai pateikia:

| a) | visų leidimus žvejoti Viduržemio jūros paprastąsias durklažuves turinčių ir su jų vėliava plaukiojančių žūklės laivų sąrašą; |
| --- | --- |

a)

visų leidimus žvejoti Viduržemio jūros paprastąsias durklažuves turinčių ir su jų vėliava plaukiojančių žūklės laivų sąrašą;

| b) | visų laivų, kuriems jos suteikė leidimus žvejoti Viduržemio jūros paprastąsias durklažuves vykdant mėgėjų žvejybą, sąrašą. |
| --- | --- |

b)

visų laivų, kuriems jos suteikė leidimus žvejoti Viduržemio jūros paprastąsias durklažuves vykdant mėgėjų žvejybą, sąrašą.

3.   Komisija 2 dalies a ir b punktuose nurodytą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui kasmet ne vėliau kaip sausio 15 d.

4.   Valstybės narės nedelsdamos ir ne vėliau kaip per 30 dienų praneša Komisijai apie visus 2 dalies a ir b punktuose nurodytų laivų sąrašų papildymo, išbraukimo iš jų ar jų pakeitimo atvejus. Komisija nedelsdama ir ne vėliau kaip per 45 dienas nuo tų sąrašų papildymo, išbraukimo iš jų ar jų pakeitimo datos pateikia tą informaciją ICCAT sekretoriatui.

21 straipsnis

Priegauda

Į 20 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą sąrašą neįtrauktiems Sąjungos žūklės laivams neleidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti, perdirbti arba iškrauti paprastųjų durklažuvių kiekio, viršijančio 5 % bendro laive laikomo laimikio, išreikšto svoriu ir (arba) vienetų skaičiumi.

22 straipsnis

Specialusis žvejybos leidimas

1.   Į 20 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą sąrašą įtraukti Sąjungos žūklės laivai, naudojantys harpūnus ar ūdas, turi turėti specialųjį žvejybos leidimą.

2.   Kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. valstybės narės elektroniniu būdu pateikia Komisijai 1 dalyje nurodytų leidimų, kurie išduoti praėjusiems metams, sąrašą. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d.

23 straipsnis

Žvejybos draudimo laikotarpiai

1.   Viduržemio jūros paprastosios durklažuvės negali būti žvejojamos (nei kaip tikslinė rūšis, nei kaip priegauda), laikomos laive, perkraunamos arba iškraunamos kasmet nuo kovo 1 d. iki 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki lapkričio 30 d.

2.   Valstybės narės stebi, ar žvejybos draudimas yra veiksmingas, ir kasmet ne vėliau kaip rugpjūčio 15 d. pateikia Komisijai visą atitinkamą informaciją apie atitinkamas kontrolės priemones, kurių buvo imtasi, ir atitinkamus inspektavimus, kurie buvo atlikti, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi 1 dalies. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui bent prieš du mėnesius iki ICCAT metinio susirinkimo.

24 straipsnis

Mažiausias Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių dydis

1.   Leidžiama laikyti laive, perkrauti, iškrauti ir transportuoti tik neapdorotus paprastųjų durklažuvių egzempliorius, nepašalinus jokios išorinės dalies, arba egzempliorius be žiaunų ir išdarinėtus.

2.   Draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, demonstruoti ar siūlyti parduoti Viduržemio jūros paprastąsias durklažuves, kurių ilgis nuo apatinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo yra mažesnis nei 90 cm arba kurios yra mažesnio nei 10 kg gyvojo svorio, arba, jei tai žuvys be žiaunų ir išdarinėtos, – kurių svoris yra mažesnis nei 9 kg, arba, jei tai žuvys be žiaunų, išdarinėtos, be pelekų ir be dalies galvos, – kurių svoris po išdorojimo yra mažesnis nei 7,5 kg.

3.   Nukrypstant nuo 2 dalies, leidžiama laikyti laive, perkrauti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, demonstruoti ar siūlyti parduoti atsitiktinai sužvejotas mažesnes nei toje dalyje nustatyto mažiausio dydžio Viduržemio jūros paprastąsias durklažuves, jei jų kiekis neviršija 5 % bendro laive laikomo sužvejotų Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių kiekio, išreikšto svoriu arba vienetų skaičiumi.

25 straipsnis

Leidimus žvejoti Viduržemio jūros paprastąsias durklažuves turinčių laivų žvejybos įrankių techninės specifikacijos

1.   Nukrypstant nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 (20) 12 straipsnio, didžiausias kabliukų, kuriuos gali užmesti paprastąsias durklažuves žvejojantys laivai arba kuriuos galima laikyti Viduržemio jūros paprastąsias durklažuves žvejojančiuose laivuose, skaičius yra 2 800.

2.   Be 1 dalyje nurodyto didžiausio skaičiaus, laivuose, išplaukiančiuose į ilgesnės kaip dviejų dienų trukmės žvejybos reisus, gali būti leidžiama laikyti antrą paruoštų naudoti kabliukų komplektą su sąlyga, kad jis yra tinkamai surištas ir padėtas žemesniuose deniuose, kad jo nebūtų galima iškart panaudoti.

3.   Kabliukas turi būti bent 7 cm ilgio.

4.   Pelaginės ūdos negali būti ilgesnės nei 30 jūrmylių (55,56 km).

26 straipsnis

Ataskaitų apie Viduržemio jūros paprastąsias durklažuves teikimo pareigos

1.   Kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. valstybės narės pateikia Komisijai toliau nurodytą informaciją apie su jų vėliava plaukiojančius žūklės laivus, kurie praėjusiais metais turėjo leidimus žvejoti Viduržemio jūros paprastąsias durklažuves pelaginėmis ūdomis ar harpūnais:

| a) | informaciją apie žūklės laivą:






  i) | laivo pavadinimą (jei pavadinimo nėra, turi būti nurodytas registracijos numeris be valstybės inicialų); |
| --- | --- | --- |

a)

informaciją apie žūklės laivą:

i)

laivo pavadinimą (jei pavadinimo nėra, turi būti nurodytas registracijos numeris be valstybės inicialų);

| ii) | Sąjungos laivyno registro numerį, kaip apibrėžta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/218 (21) I priede; |
| --- | --- |

ii)

Sąjungos laivyno registro numerį, kaip apibrėžta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/218 (21) I priede;

| iii) | numerį ICCAT registre; |
| --- | --- |

iii)

numerį ICCAT registre;

| b) | su žvejybos veikla susijusią informaciją, remiantis imties ar viso laivyno duomenimis:






  i) | žvejybos laikotarpį (-ius) ir bendrą laivo žvejybos dienų skaičių per metus, informaciją pateikiant pagal tikslines žuvų rūšis ir rajonus; |
| --- | --- | --- |

b)

su žvejybos veikla susijusią informaciją, remiantis imties ar viso laivyno duomenimis:

i)

žvejybos laikotarpį (-ius) ir bendrą laivo žvejybos dienų skaičių per metus, informaciją pateikiant pagal tikslines žuvų rūšis ir rajonus;

| ii) | geografinius rajonus pagal ICCAT statistinius stačiakampius, kuriuose laivas vykdė žvejybos veiklą, informaciją pateikiant pagal tikslines žuvų rūšis ir rajonus; |
| --- | --- |

ii)

geografinius rajonus pagal ICCAT statistinius stačiakampius, kuriuose laivas vykdė žvejybos veiklą, informaciją pateikiant pagal tikslines žuvų rūšis ir rajonus;

| iii) | laivo tipą, informaciją pateikiant pagal tikslines žuvų rūšis ir rajonus; |
| --- | --- |

iii)

laivo tipą, informaciją pateikiant pagal tikslines žuvų rūšis ir rajonus;

| iv) | laivo panaudotų kabliukų skaičių, informaciją pateikiant pagal tikslines žuvų rūšis ir rajonus; |
| --- | --- |

iv)

laivo panaudotų kabliukų skaičių, informaciją pateikiant pagal tikslines žuvų rūšis ir rajonus;

| v) | laivo panaudotų ūdų vienetų skaičių, informaciją pateikiant pagal tikslines žuvų rūšis ir rajonus; |
| --- | --- |

v)

laivo panaudotų ūdų vienetų skaičių, informaciją pateikiant pagal tikslines žuvų rūšis ir rajonus;

| vi) | bendrą visų laivo ūdų vienetų ilgį, informaciją pateikiant pagal tikslines žuvų rūšis ir rajonus; |
| --- | --- |

vi)

bendrą visų laivo ūdų vienetų ilgį, informaciją pateikiant pagal tikslines žuvų rūšis ir rajonus;

| c) | duomenis apie laimikį, informaciją pateikiant pagal mažiausius galimus laiko ir ploto lygmenis:






  i) | laimikio pasiskirstymą pagal žuvų dydį ir, jei įmanoma, amžių; |
| --- | --- | --- |

c)

duomenis apie laimikį, informaciją pateikiant pagal mažiausius galimus laiko ir ploto lygmenis:

i)

laimikio pasiskirstymą pagal žuvų dydį ir, jei įmanoma, amžių;

| ii) | kiekvieno laivo laimikį bei laimikio sudėtį; |
| --- | --- |

ii)

kiekvieno laivo laimikį bei laimikio sudėtį;

| iii) | žvejybos pastangas (laivo žvejybos dienų vidurkį, kabliukų skaičiaus laive vidurkį, ūdų vienetų laive vidurkį, laivo ūdų bendro ilgio vidurkį). |
| --- | --- |

iii)

žvejybos pastangas (laivo žvejybos dienų vidurkį, kabliukų skaičiaus laive vidurkį, ūdų vienetų laive vidurkį, laivo ūdų bendro ilgio vidurkį).

2.   1 dalyje nurodyta informacija pateikiama ICCAT nustatytu formatu.

3.   Kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. Komisija perduoda 1 dalyje nurodytą informaciją ICCAT sekretoriatui.

IV SKYRIUS

Atlantiniai marlinai ir atlantiniai baltieji marlinai

27 straipsnis

Sužvejotų gyvų atlantinių marlinų ir atlantinių baltųjų marlinų paleidimas

1.   Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies, valstybės narės, kai jų kvota yra beveik išnaudota, užtikrina, kad laivai, plaukiojantys su jų vėliava, paleistų visus atlantinius marlinus (Makaira nigricans) ir atlantinius baltuosius marlinus (Tetrapturus albidus), kurie įkėlimo į laivą metu yra dar gyvi.

2.   1 dalyje nurodytos valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad atlantiniai marlinai ir atlantiniai baltieji marlinai būtų paleidžiami taip, kad jų galimybės išgyventi būtų kuo didesnės.

28 straipsnis

Atlantinių marlinų ir atlantinių baltųjų marlinų iškrovimas viršijus žvejybos galimybes

Išnaudojusi jai skirtą kvotą, valstybė narė užtikrina, kad iškrauti atlantiniai marlinai ir atlantiniai baltieji marlinai, kurie prie laivo borto atplukdomi negyvi, nebūtų parduodami ir nepatektų į prekybą. Tokie iškrauti kiekiai neįskaitomi į tos valstybės narės laimikio limitus, nustatytus ICCAT rekomendacijos 2015-05 1 punkte, su sąlyga, kad toks draudimas yra aiškiai paaiškintas šio reglamento 71 straipsnyje nurodytoje metinėje ataskaitoje.

29 straipsnis

Atlantinių marlinų ir atlantinių baltųjų marlinų mėgėjų žvejyba

1.   Valstybės narės, kurių laivai vykdo atlantinių marlinų ir atlantinių baltųjų marlinų mėgėjų žvejybą, užtikrina, kad mokslinis stebėjimas aprėptų 5 % turnyrų metu iškrauto sužvejotų atlantinių marlinų ir atlantinių baltųjų marlinų kiekio.

2.   Atlantinių marlinų mėgėjų žvejybos atveju taikomas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis dydis – 251 cm ilgis nuo apatinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo.

3.   Atlantinių baltųjų marlinų mėgėjų žvejybos atveju taikomas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis dydis – 168 cm ilgis nuo apatinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo.

4.   Draudžiama parduoti ar siūlyti parduoti vykdant mėgėjų žvejybą sužvejotų atlantinių marlinų ar atlantinių baltųjų marlinų skerdenas ar skerdenų dalis.

V SKYRIUS

Rykliai

30 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Vykdant žvejybą, kurios atveju rykliai nėra tikslinė rūšis, gyvi rykliai, kurie yra sužvejojami atsitiktinai ir nėra suvartojami maistui ar naudojami kaip pragyvenimo šaltinis, paleidžiami.

2.   Valstybės narės, kai įmanoma, atlieka ICCAT konvencijos rajone sužvejotų ryklių rūšių mokslinius tyrimus, kad būtų galima pagerinti žvejybos įrankių selektyvumą, nustatyti galimas jauniklių augimo vietas ir apsvarstyti galimybę taikyti draudimą žvejoti tam tikru laikotarpiu ir draudimą žvejoti tam tikrame rajone, taip pat prireikus kitas priemones. Tokie moksliniai tyrimai turi suteikti informacijos apie pagrindinius biologinius ir ekologinius parametrus, gyvenimo etapus ir elgsenos ypatumus, taip pat apie galimų poravimosi, jauniklių atsivedimo ir augimo vietų nustatymą.

31 straipsnis

Atlantiniai silkiarykliai (Lamna nasus)

1.   Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti atlantinių silkiaryklių, sužvejotų vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą, skerdenas arba skerdenų dalis.

2.   Sąjungos žūklės laivai nedelsdami nesužeisdami paleidžia vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą sužvejotus atlantinius silkiaryklius, atplukdytus prie bortų.

32 straipsnis

Didžiaakės jūrų lapės (Alopias superciliosus)

1.   Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių, sužvejotų vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą, skerdenas arba skerdenų dalis.

2.   Sąjungos žūklės laivai nedelsdami nesužeisdami paleidžia vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą sužvejotas didžiaakes jūrų lapes, atplukdytas prie bortų.

33 straipsnis

Atlantiniai pilkšvieji rykliai (Isurus oxyrinchus)

Valstybės narės imasi tinkamų priemonių atlantinių pilkšvųjų ryklių mirtingumui dėl žvejybos sumažinti ir kasmet pateikia Komisijai ataskaitą apie padarytą pažangą, kuri yra 71 straipsnyje nurodytos metinės ataskaitos dalis.

34 straipsnis

Ilgapelekiai pilkieji rykliai (Carcharhinus longimanus)

1.   Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių, sužvejotų vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą, skerdenas arba skerdenų dalis.

2.   Sąjungos žūklės laivai nedelsdami nesužeisdami paleidžia vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą sužvejotus ilgapelekius pilkuosius ryklius, atplukdytus prie bortų.

35 straipsnis

Paprastieji kūjarykliai

1.   Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti Sphyrnidae šeimai priklausančių paprastųjų kūjaryklių (išskyrus Sphyrna tiburo), sužvejotų vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą, skerdenas arba skerdenų dalis.

2.   Sąjungos žūklės laivai nedelsdami nesužeisdami paleidžia vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą sužvejotus paprastuosius kūjaryklius, atplukdytus prie bortų.

36 straipsnis

Floridiniai šilkiniai rykliai (Carcharhinus falciformis)

1.   Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti floridinių šilkinių ryklių, sužvejotų vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą, skerdenas arba skerdenų dalis.

2.   Sąjungos žūklės laivai nedelsdami – ne vėliau nei prieš įkeliant laimikį į žuvų talpyklas – nesužeisdami paleidžia vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą sužvejotus floridinius šilkinius ryklius – tinkamai atsižvelgdami į įgulos narių saugumą.

3.   ICCAT valdomų išteklių žvejybą vykdantys gaubiamaisiais tinklais žvejojantys Sąjungos laivai imasi papildomų priemonių atsitiktinai sužvejotų floridinių šilkinių ryklių išgyvenimo galimybėms padidinti. Valstybės narės kasmet pateikia Komisijai ataskaitą apie padarytą pažangą, kuri yra 71 straipsnyje nurodytos metinės ataskaitos dalis.

37 straipsnis

Mokslinių stebėtojų ir kitų įgaliotųjų asmenų renkami tam tikrų rūšių ryklių ėminiai

1.   Nukrypstant nuo 31, 32, 34, 35 ir 36 straipsniuose nustatyto draudimo laikyti laive atlantinius silkiaryklius, didžiaakes jūrų lapes, ilgapelekius pilkuosius ryklius, paprastuosius kūjaryklius (priklausančius Sphyrnidae šeimai, išskyrus Sphyrna tiburo) ir floridinius šilkinius ryklius, moksliniams stebėtojams ar asmenims, kuriuos KSŠ yra įgaliojusios rinkti biologinius ėminius per verslinės žvejybos operacijas, leidžiama tuos ėminius rinkti šiomis sąlygomis:

| a) | renkami tik gyvūnų, kurie ištraukiami negyvi, biologiniai ėminiai; |
| --- | --- |

a)

renkami tik gyvūnų, kurie ištraukiami negyvi, biologiniai ėminiai;

| b) | biologiniai ėminiai imami vykdant mokslinių tyrimų projektą, apie kurį pranešta ICCAT Nuolatiniam mokslinių tyrimų ir statistikos komitetui ir kuris plėtojamas atsižvelgiant į to komiteto rekomenduojamus mokslinių tyrimų prioritetus. Į mokslinių tyrimų projektą turėtų būti įtrauktas išsamus dokumentas, kuriame apibūdinamas projekto tikslas, naudotina metodika, rinktinų ėminių skaičius bei tipas ir ėminių ėmimo laikotarpiai bei rajonai; |
| --- | --- |

b)

biologiniai ėminiai imami vykdant mokslinių tyrimų projektą, apie kurį pranešta ICCAT Nuolatiniam mokslinių tyrimų ir statistikos komitetui ir kuris plėtojamas atsižvelgiant į to komiteto rekomenduojamus mokslinių tyrimų prioritetus. Į mokslinių tyrimų projektą turėtų būti įtrauktas išsamus dokumentas, kuriame apibūdinamas projekto tikslas, naudotina metodika, rinktinų ėminių skaičius bei tipas ir ėminių ėmimo laikotarpiai bei rajonai;

| c) | biologiniai ėminiai laikomi laive iki atvežimo į iškrovimo uostą ar perkrovimo ir |
| --- | --- |

c)

biologiniai ėminiai laikomi laive iki atvežimo į iškrovimo uostą ar perkrovimo ir

| d) | prie visų pagal šį straipsnį surinktų ėminių iki atvežimo į galutinį iškrovimo uostą privalo būti pridėtas vėliavos valstybės narės arba, jei tai frachtuojami laivai, – frachtuojančios KSŠ ir vėliavos valstybės narės leidimas. Tokiais ėminiais ir kitomis ryklių egzempliorių, kurių ėminiai paimti, dalimis negali būti prekiaujama ir jie negali būti parduodami. |
| --- | --- |

d)

prie visų pagal šį straipsnį surinktų ėminių iki atvežimo į galutinį iškrovimo uostą privalo būti pridėtas vėliavos valstybės narės arba, jei tai frachtuojami laivai, – frachtuojančios KSŠ ir vėliavos valstybės narės leidimas. Tokiais ėminiais ir kitomis ryklių egzempliorių, kurių ėminiai paimti, dalimis negali būti prekiaujama ir jie negali būti parduodami.

2.   1 dalyje nurodytus biologinius ėminius visų pirma gali sudaryti stuburo slanksteliai, audinys, reprodukcinė sistema, skrandis, odos ėminiai, spiralinis vožtuvas, žiaunos, visa žuvis ar skeletas taksonominiams tyrimams ir faunos sąrašams.

3.   Ėminių ėmimo procesas gali būti pradėtas tik po to, kai atitinkama valstybė narė išduoda leidimą.

VI SKYRIUS

Jūrų paukščiai

38 straipsnis

Poveikio jūrų paukščiams mažinimo priemonės rajone tarp 20° ir 25° pietų platumos

1.   Visi rajone tarp 20° ir 25° pietų platumos žvejojantys laivai turi turėti ir naudoti paukščių baidymo lynus ir paukščių baidymo lynų stiebus, atitinkančius V priede išdėstytus reikalavimus ir papildomas gaires.

2.   Paukščių baidymo lynai turi būti visada ištempiami prieš nuleidžiant į vandenį ūdas.

3.   Kai paukščių labai gausu arba jie labai aktyvūs, turi būti naudojamas dar vienas paukščių baidymo lyno stiebas ir paukščių baidymo lynas, jeigu tai praktiškai įmanoma.

4.   Visi laivai turi turėti atsarginius paukščių baidymo lynus, kuriuos būtų galima nedelsiant panaudoti.

5.   Laivams, vienagijėmis ūdomis žvejojantiems paprastąsias durklažuves, 1, 2 ir 3 dalių reikalavimai netaikomi, jei tenkinamos šios sąlygos:

| a) | ūdos užmetamos naktį (naktis – laikotarpis tarp jūrinio saulėlydžio ir jūrinio saulėtekio, kaip nurodyta jūrų astronominio metraščio dalyje, skirtoje saulėlydžiams ir saulėtekiams pagal vietos, kurioje vykdoma žvejyba, geografines koordinates) ir |
| --- | --- |

a)

ūdos užmetamos naktį (naktis – laikotarpis tarp jūrinio saulėlydžio ir jūrinio saulėtekio, kaip nurodyta jūrų astronominio metraščio dalyje, skirtoje saulėlydžiams ir saulėtekiams pagal vietos, kurioje vykdoma žvejyba, geografines koordinates) ir

| b) | ne toliau kaip 3 metrai nuo kabliuko pritaisoma ne lengvesnė kaip 60 g lankstinė jungtis, kad būtų pasiekta optimali grimzdimo sparta. |
| --- | --- |

b)

ne toliau kaip 3 metrai nuo kabliuko pritaisoma ne lengvesnė kaip 60 g lankstinė jungtis, kad būtų pasiekta optimali grimzdimo sparta.

Laivų, kuriems taikoma pirmoje pastraipoje nurodyta išimtis, vėliavos valstybės narės informuoja Komisiją apie savo mokslines išvadas, gautas stebėtojams stebint tuos laivus.

39 straipsnis

Poveikio jūrų paukščiams mažinimo priemonės rajone į pietus nuo 25° pietų platumos

Ūdomis žvejojantys laivai taiko bent dvi iš toliau nurodytų poveikio mažinimo priemonių laikydamiesi V priede išdėstytų reikalavimų ir papildomų gairių:

| a) | žvejybos įrankiai užmetami naktį esant minimaliam denio apšvietimui; |
| --- | --- |

a)

žvejybos įrankiai užmetami naktį esant minimaliam denio apšvietimui;

| b) | naudojami paukščių baidymo lynai; |
| --- | --- |

b)

naudojami paukščių baidymo lynai;

| c) | lynas gramzdinamas svoriais. |
| --- | --- |

c)

lynas gramzdinamas svoriais.

40 straipsnis

Ataskaitų apie jūrų paukščius teikimo pareigos

1.   Ūdomis žvejojantys laivai renka ir savo vėliavos valstybei narei pateikia informaciją apie susidūrimą su jūrų paukščiais, įskaitant atsitiktinę priegaudą. Kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. valstybės narės perduoda tą informaciją Komisijai. Komisija nedelsdama tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.

2.   Valstybės narės informuoja Komisiją apie 38 ir 39 straipsniuose nustatytų priemonių įgyvendinimą ir apie pažangą, padarytą įgyvendinant Sąjungos veiksmų planą, skirtą atsitiktinei jūrų paukščių priegaudai žvejybos įrankiais mažinti.

VII SKYRIUS

Jūrų vėžliai

41 straipsnis

Bendrosios nuostatos dėl jūrų vėžlių

1.   Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai turi vengti jūrų vėžlių patekimo į tinklus ir paleisti į tinklus, taip pat į ŽSĮ, patekusius ar įsipainiojusius jūrų vėžlius. Jie praneša savo vėliavos valstybei narei apie jūrų vėžlių susidūrimą su gaubiamaisiais tinklais ar ŽSĮ.

2.   Pelaginėmis ūdomis žvejojantys laivai turi turėti ir naudoti saugaus elgesio su jūrų vėžliais, jų išpainiojimo ir paleidimo įrangą, skirtą užtikrinti, kad jūrų vėžliai būtų paleidžiami taip, kad jų galimybės išgyventi būtų kuo didesnės.

3.   Pelaginėmis ūdomis žvejojančiuose laivuose dirbantys žvejai turi naudoti 2 dalyje nurodytą įrangą laikantis VI priede išdėstytų reikalavimų, kad jūrų vėžlių galimybės išgyventi būtų kuo didesnės.

4.   Valstybės narės surengia pelaginėmis ūdomis žvejojančiuose laivuose dirbantiems žvejams mokymus, kaip saugiai elgtis su jūrų vėžliais ir kaip juos paleisti.

42 straipsnis

Ataskaitų apie jūrų vėžlius teikimo pareigos

1.   Valstybės narės renka ir kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. pateikia Komisijai informaciją apie savo laivų susidūrimą su jūrų vėžliais vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą ir ją pateikia pagal įrankių tipą. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. Tokia informacija apima:

| a) | laimikio dydį, įrankių charakteristikas, laiką ir vietą, tikslines rūšis, taip pat tvarkomo laimikio būklę (t. y. į jūrą išmetamas negyvas ar paleidžiamas gyvas laimikis); |
| --- | --- |

a)

laimikio dydį, įrankių charakteristikas, laiką ir vietą, tikslines rūšis, taip pat tvarkomo laimikio būklę (t. y. į jūrą išmetamas negyvas ar paleidžiamas gyvas laimikis);

| b) | susidūrimų suskirstymą pagal jūrų vėžlių rūšis ir |
| --- | --- |

b)

susidūrimų suskirstymą pagal jūrų vėžlių rūšis ir

| c) | užkibimo ar įsipainiojimo (įskaitant ŽSĮ) pobūdį, jauko tipą, kabliuko dydį bei tipą ir gyvūno dydį. |
| --- | --- |

c)

užkibimo ar įsipainiojimo (įskaitant ŽSĮ) pobūdį, jauko tipą, kabliuko dydį bei tipą ir gyvūno dydį.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą apie 41 straipsnio įgyvendinimą ir kitus atitinkamus veiksmus, kurių jos ėmėsi dėl ICCAT valdomų išteklių žvejybos, siekdamos įgyvendinti 2010 m. FAO gaires dėl jūrų vėžlių mirtingumo vykdant žvejybos operacijas mažinimo, kuri yra 71 straipsnyje nurodytos metinės ataskaitos dalis.

VIII SKYRIUS

Paprastųjų tunų ir paprastųjų durklažuvių išteklių žvejybos galimybės

43 straipsnis

Bendrasis principas

Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį paskirstydamos paprastųjų tunų ir paprastųjų durklažuvių išteklių žvejybos galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti, valstybės narės taiko skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus, taip pat stengiasi teisingai paskirstyti nacionalines kvotas įvairiems laivyno segmentams, ypač atsižvelgdamos į tradicinę ir smulkiąją žvejybą, ir stengiasi teikti paskatas Sąjungos žvejybos laivams, naudojantiems selektyviosios žvejybos įrankius arba taikantiems žvejybos būdus, kuriais daromas mažesnis poveikis aplinkai.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROS KONTROLĖS PRIEMONĖS

I SKYRIUS

Leidimai

44 straipsnis

Didelių žvejybos laivų ICCAT registras

1.   Valstybės narės, vadovaudamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (22) išdėstytomis nuostatomis, išduoda leidimus su jų vėliava plaukiojantiems dideliems žvejybos laivams žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti ICCAT rūšių žuvis ICCAT konvencijos rajone.

2.   Išduodamos leidimą, valstybės narės pateikia Komisijai didelių žvejybos laivų, kuriems pagal 1 dalį išduotas leidimas, sąrašą. Komisija nedelsdama tą informaciją pateikia ICCAT sekretoriatui, kad šis ją įtrauktų į didelių žvejybos laivų ICCAT registrą.

3.   Valstybės narės nedelsdamos ir ne vėliau kaip per 30 dienų nuo įvykio, dėl kurio būtina papildyti, išbraukti ar pakeisti didelių žvejybos laivų ICCAT registro informaciją, apie tai praneša Komisijai. Komisija ne vėliau kaip per 45 dienas nuo tokio įvykio datos pateikia tą informaciją ICCAT sekretoriatui.

4.   Dideliems žvejybos laivams, kurie nėra įtraukti į didelių žvejybos laivų ICCAT registrą, neleidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti ICCAT konvencijos rajone sužvejotų ICCAT rūšių žuvų. Tokiais atvejais netaikoma Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalis.

II SKYRIUS

Frachtavimas

45 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas Sąjungos žūklės laivų ir KSŠ žūklės laivų frachtavimo susitarimams (išskyrus laivo nuomos be įgulos sutartis) tais atvejais, kai atitinkami Sąjungos žūklės laivai nekeičia savo vėliavos.

46 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Sąjungos žūklės laivams leidžiama dalyvauti su KSŠ sudarytame frachtavimo susitarime tik kaip frachtuojamiems laivams, jei tenkinamos šios sąlygos:

| a) | frachtuojami laivai turi frachtuojančios KSŠ išduotą žvejybos leidimą ir nėra įtraukti į NNN žvejybą vykdančių laivų ICCAT sąrašą; |
| --- | --- |

a)

frachtuojami laivai turi frachtuojančios KSŠ išduotą žvejybos leidimą ir nėra įtraukti į NNN žvejybą vykdančių laivų ICCAT sąrašą;

| b) | frachtuojamiems laivams neleidžiama tuo pačiu metu žvejoti pagal daugiau kaip vieną frachtavimo susitarimą; |
| --- | --- |

b)

frachtuojamiems laivams neleidžiama tuo pačiu metu žvejoti pagal daugiau kaip vieną frachtavimo susitarimą;

| c) | frachtuojamų laivų laimikiai iškraunami tik frachtuojančių KSŠ uostuose, nebent frachtavimo susitarime būtų numatyta kitaip, ir |
| --- | --- |

c)

frachtuojamų laivų laimikiai iškraunami tik frachtuojančių KSŠ uostuose, nebent frachtavimo susitarime būtų numatyta kitaip, ir

| d) | frachtavimo įmonė yra teisėtai įsteigta frachtuojančioje KSŠ. |
| --- | --- |

d)

frachtavimo įmonė yra teisėtai įsteigta frachtuojančioje KSŠ.

2.   Norint atlikti bet kokį perkrovimą jūroje turi būti gautas išankstinis ir tinkamas frachtuojančios KSŠ leidimas ir jį atliekant turi būti laikomasi šios antraštinės dalies IV skyriaus.

47 straipsnis

Pranešimas

1.   Sudarant frachtavimo susitarimą, vėliavos valstybė narė praneša Komisijai apie savo pritarimą tam susitarimui.

2.   Jeigu per 15 kalendorinių dienų nuo 1 dalyje nurodyto pranešimo perdavimo Komisijai dienos Komisija nepaprašė papildomos informacijos, frachtuojamas laivas gali pradėti atitinkamą žvejybos veiklą.

3.   Vėliavos valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją apie kiekvieno frachtavimo pabaigą.

4.   Komisija nedelsdama perduoda 1 ir 3 dalyse nurodytą informaciją ICCAT sekretoriatui.

III SKYRIUS

Laimikių kontrolė

48 straipsnis

Kvotų ir mažiausio dydžio reikalavimų laikymasis

1.   Kasmet ne vėliau kaip rugpjūčio 20 d. valstybės narės pateikia Komisijai informaciją apie ICCAT rūšių žuvų praėjusių metų laimikį, kuriam taikytos kvotos, ir apie mažiausio dydžio reikalavimų laikymąsi.

2.   Komisija perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 15 d.

49 straipsnis

Laimikio ėminių ėmimas

1.   Laimikio ėminiai siekiant pagerinti žinias apie atitinkamų ICCAT rūšių biologiją ir apskaičiuoti joms įvertinti reikalingus parametrus imami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1004 (23), Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2016/1251 (24) ir 1990 m. ICCAT paskelbtą „Praktinio statistinių duomenų apie Atlanto tunus ir tunams giminingas žuvis rinkimo ir jų ėminių ėmimo vadovą“.

2.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus dėl išsamių šio straipsnio 1 dalyje nurodytų laimikio ėminių ėmimo reikalavimų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 75 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

50 straipsnis

Pranešimas apie laimikį ir žvejybos pastangas

1.   Jei Komisija, kad būtų laikomasi ICCAT nustatytų metinių terminų, nėra nustačiusi kitaip, valstybės narės kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. perduoda Komisijai šiuos duomenis (I užduoties duomenys):

| a) | informaciją apie jų laivyno praėjusių metų charakteristikas; |
| --- | --- |

a)

informaciją apie jų laivyno praėjusių metų charakteristikas;

| b) | ICCAT rūšių žuvų praėjusių metų metinių nominaliųjų laimikio duomenų (įskaitant priegaudos ir į jūrą išmesto kiekio duomenų) įverčius. |
| --- | --- |

b)

ICCAT rūšių žuvų praėjusių metų metinių nominaliųjų laimikio duomenų (įskaitant priegaudos ir į jūrą išmesto kiekio duomenų) įverčius.

2.   Jei Komisija, kad būtų laikomasi ICCAT nustatytų metinių terminų, nėra nustačiusi kitaip, valstybės narės kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. perduoda Komisijai šiuos ICCAT rūšių duomenis (II užduoties duomenys):

| a) | praėjusių metų laimikio ir žvejybos pastangų duomenis, pateikdamos išsamius pagal žvejybos rajonus ir laikotarpius išskaidytus duomenis; tie duomenys apima išmestų ir paleistų į jūrą žuvų kiekio įverčius, nurodant žuvų būklę (negyvos ar gyvos); |
| --- | --- |

a)

praėjusių metų laimikio ir žvejybos pastangų duomenis, pateikdamos išsamius pagal žvejybos rajonus ir laikotarpius išskaidytus duomenis; tie duomenys apima išmestų ir paleistų į jūrą žuvų kiekio įverčius, nurodant žuvų būklę (negyvos ar gyvos);

| b) | visus turimus duomenis apie praėjusių metų mėgėjų žvejybos laimikius. |
| --- | --- |

b)

visus turimus duomenis apie praėjusių metų mėgėjų žvejybos laimikius.

3.   1 ir 2 dalyse nurodytą informaciją Komisija nedelsdama perduoda ICCAT sekretoriatui.

4.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus dėl išsamių atitinkamai šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų I užduoties ir II užduoties duomenų reikalavimų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 75 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

IV SKYRIUS

Perkrovimas

51 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis skyrius taikomas šioms perkrovimo operacijoms:

| a) | ICCAT konvencijos rajone vykdomoms ICCAT rūšių žuvų ir kartu su tomis žuvimis sužvejotų kitų rūšių žuvų perkrovimo operacijoms ir |
| --- | --- |

a)

ICCAT konvencijos rajone vykdomoms ICCAT rūšių žuvų ir kartu su tomis žuvimis sužvejotų kitų rūšių žuvų perkrovimo operacijoms ir

| b) | už ICCAT konvencijos rajono ribų vykdomoms ICCAT konvencijos rajone sužvejotų ICCAT rūšių žuvų ir kartu su tomis žuvimis sužvejotų kitų rūšių žuvų perkrovimo operacijoms. |
| --- | --- |

b)

už ICCAT konvencijos rajono ribų vykdomoms ICCAT konvencijos rajone sužvejotų ICCAT rūšių žuvų ir kartu su tomis žuvimis sužvejotų kitų rūšių žuvų perkrovimo operacijoms.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies b punkto, šis skyrius netaikomas už ICCAT konvencijos rajono ribų vykdomam ICCAT konvencijos rajone sužvejotų žuvų perkrovimui jūroje, kai toks perkrovimas vykdomas pagal kitos regioninės tunų žvejybos valdymo organizacijos nustatytą perkrovimo programą.

3.   Šis skyrius netaikomas šviežių paprastųjų durklažuvių perkrovimą jūroje vykdantiems harpūnais žvejojantiems laivams.

52 straipsnis

Perkrovimas uoste

1.   Visos perkrovimo operacijos vyksta paskirtuosiuose uostuose, išskyrus tas, kurias pagal 53–60 straipsnius vykdo dideli pelaginėmis ūdomis žvejojantys laivai.

2.   Sąjungos žvejybos laivai, vykdydami perkrovimus uoste, laikosi VII priede nustatytų pareigų.

3.   Šiuo straipsniu nedaromas poveikis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17–22 straipsniams ir Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 4, 6, 7 ir 8 straipsniams.

53 straipsnis

Perkrovimas jūroje

Dideli pelaginėmis ūdomis žvejojantys laivai perkrovimą jūroje vykdo pagal 54–60 straipsnius.

54 straipsnis

Transportinių laivų ICCAT registras

1.   Valstybės narės, vadovaudamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (25) išdėstytomis nuostatomis, išduoda leidimus transportiniams laivams jūroje, ICCAT konvencijos rajone, į juos perkrauti žuvis iš didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų.

2.   Išduodamos leidimus valstybės narės pateikia Komisijai transportinių laivų, kuriems pagal 1 dalį išduotas leidimas, sąrašus. Komisija nedelsdama pateikia tą informaciją ICCAT sekretoriatui, kad šis ją įtrauktų į transportinių laivų ICCAT registrą.

3.   Vėliavos valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokį jų transportinių laivų sąrašo informacijos papildymą, išbraukimą ar pakeitimą. Komisija nedelsdama pateikia tą informaciją ICCAT sekretoriatui.

4.   2 ir 3 dalyse nurodytas pranešimas turi atitikti ICCAT sekretoriato nustatytus formos ir išdėstymo reikalavimus ir jame turi būti pateikta ši informacija:

| — | laivo pavadinimas, registro numeris, |
| --- | --- |

—

laivo pavadinimas, registro numeris,

| — | numeris ICCAT registre (jei toks yra), |
| --- | --- |

—

numeris ICCAT registre (jei toks yra),

| — | IMO numeris (jei toks yra), |
| --- | --- |

—

IMO numeris (jei toks yra),

| — | ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo), |
| --- | --- |

—

ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo),

| — | ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo), |
| --- | --- |

—

ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo),

| — | ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei būta), |
| --- | --- |

—

ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei būta),

| — | tarptautinis radijo šaukinys, |
| --- | --- |

—

tarptautinis radijo šaukinys,

| — | laivo tipas, ilgis, bendroji registrinė talpa ir krovumas, |
| --- | --- |

—

laivo tipas, ilgis, bendroji registrinė talpa ir krovumas,

| — | savininko (-ų) ir operatoriaus (-ų) pavadinimas ir adresas, |
| --- | --- |

—

savininko (-ų) ir operatoriaus (-ų) pavadinimas ir adresas,

| — | leidžiamas perkrovimo laikotarpis. |
| --- | --- |

—

leidžiamas perkrovimo laikotarpis.

5.   Perkrauti jūroje, kaip nurodyta 53 straipsnyje, galima tik į tuos transportinius laivus, kurie yra įtraukti į transportinių laivų ICCAT registrą.

55 straipsnis

Leidimų išdavimas dideliems pelaginėmis ūdomis žvejojantiems laivams perkrauti ICCAT konvencijos rajone

1.   Valstybės narės, vadovaudamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (26) nuostatomis, išduoda leidimus su jų vėliava plaukiojantiems dideliems pelaginėmis ūdomis žvejojantiems laivams perkrauti jūroje.

2.   Išduodamos leidimus, valstybės narės pateikia Komisijai didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, kuriems pagal 1 dalį išduotas leidimas, sąrašą. Komisija nedelsdama pateikia tą informaciją ICCAT sekretoriatui.

3.   Vėliavos valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokį didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, kuriems leidžiama perkrauti jūroje, sąrašų papildymą, išbraukimą iš jų ar jų pakeitimą. Komisija nedelsdama pateikia tą informaciją ICCAT sekretoriatui.

4.   2 ir 3 dalyse nurodytas pranešimas turi atitikti ICCAT sekretoriato nustatytus formos ir išdėstymo reikalavimus ir jame turi būti pateikta ši informacija:

| — | laivo pavadinimas, registro numeris, |
| --- | --- |

—

laivo pavadinimas, registro numeris,

| — | numeris ICCAT registre, |
| --- | --- |

—

numeris ICCAT registre,

| — | leidžiamas perkrovimo jūroje laikotarpis, |
| --- | --- |

—

leidžiamas perkrovimo jūroje laikotarpis,

| — | transportinio (-ių) laivo (-ų), kuriuo (-iais) leidžiama naudotis dideliam (-iems) pelaginėmis ūdomis žvejojančiam (-iems) laivui (-ams), vėliavos valstybė (-ės), pavadinimas (-ai) ir registro numeris (-iai). |
| --- | --- |

—

transportinio (-ių) laivo (-ų), kuriuo (-iais) leidžiama naudotis dideliam (-iems) pelaginėmis ūdomis žvejojančiam (-iems) laivui (-ams), vėliavos valstybė (-ės), pavadinimas (-ai) ir registro numeris (-iai).

56 straipsnis

Išankstiniai leidimai perkrauti jūroje

1.   Dideli pelaginėmis ūdomis žvejojantys laivai, norintys atlikti perkrovimą vandenyse, kurie priklauso KSŠ jurisdikcijai, turi gauti išankstinį tos KSŠ leidimą. To leidimo originalas ar kopija laikomi laive ir paprašius pateikiami ICCAT regioniniam stebėtojui.

2.   Dideliems pelaginėmis ūdomis žvejojantiems laivams neleidžiama perkrauti jūroje, jeigu jie nėra gavę išankstinio savo vėliavos valstybės narės leidimo. To leidimo dokumentų originalai ar kopijos laikomi laive ir paprašius pateikiami ICCAT regioniniam stebėtojui.

3.   Siekdamas gauti 1 ir 2 dalyse nurodytus išankstinius leidimus, didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo kapitonas ar savininkas praneša savo vėliavos valstybės narės institucijoms ir pakrantės KSŠ likus ne mažiau kaip 24 valandoms iki ketinamo perkrovimo šią informaciją:

| a) | didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo pavadinimą ir jo numerį didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, kuriems leidžiama perkrauti jūroje, ICCAT registre; |
| --- | --- |

a)

didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo pavadinimą ir jo numerį didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, kuriems leidžiama perkrauti jūroje, ICCAT registre;

| b) | transportinio laivo pavadinimą ir jo numerį transportinių laivų ICCAT registre; |
| --- | --- |

b)

transportinio laivo pavadinimą ir jo numerį transportinių laivų ICCAT registre;

| c) | informaciją apie produktą, kurį ketinama perkrauti, pagal rūšis, jei jos yra žinomos, ir, jei įmanoma, pagal išteklius; |
| --- | --- |

c)

informaciją apie produktą, kurį ketinama perkrauti, pagal rūšis, jei jos yra žinomos, ir, jei įmanoma, pagal išteklius;

| d) | ICCAT rūšių žuvų kiekius, kuriuos ketinama perkrauti, pagal išteklius, jei įmanoma; |
| --- | --- |

d)

ICCAT rūšių žuvų kiekius, kuriuos ketinama perkrauti, pagal išteklius, jei įmanoma;

| e) | kartu su ICCAT rūšių žuvimis sužvejotų kitų rūšių žuvų kiekius, kuriuos ketinama perkrauti, pagal rūšis, jei jos yra žinomos; |
| --- | --- |

e)

kartu su ICCAT rūšių žuvimis sužvejotų kitų rūšių žuvų kiekius, kuriuos ketinama perkrauti, pagal rūšis, jei jos yra žinomos;

| f) | perkrovimo datą ir vietą; |
| --- | --- |

f)

perkrovimo datą ir vietą;

| g) | laimikio (pagal rūšis ir atitinkamais atvejais pagal išteklius) sužvejojimo geografinę vietą pagal ICCAT statistinius rajonus. |
| --- | --- |

g)

laimikio (pagal rūšis ir atitinkamais atvejais pagal išteklius) sužvejojimo geografinę vietą pagal ICCAT statistinius rajonus.

57 straipsnis

ICCAT perkrovimo deklaracija

1.   Didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo kapitonas ar savininkas ne vėliau kaip per 15 dienų po perkrovimo dienos užpildo ir savo vėliavos valstybei narei bei pakrantės KSŠ perduoda ICCAT perkrovimo deklaraciją.

2.   Transportinio laivo, į kurį perkraunama, kapitonas per 24 valandas nuo perkrovimo užbaigimo dienos užpildo ir ICCAT sekretoriatui, didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo vėliavos KSŠ ir savo vėliavos valstybei narei perduoda ICCAT perkrovimo deklaraciją kartu nurodydamas laivo numerį transportinių laivų ICCAT registre.

3.   Transportinio laivo, į kurį perkraunama, kapitonas likus nemažiau kaip 48 valandoms iki iškrovimo perduoda iškrovimo valstybės kompetentingoms institucijoms ICCAT perkrovimo deklaraciją kartu nurodydamas laivo numerį transportinių laivų ICCAT registre.

4.   Iki tol, kol įvyks pirmasis pardavimas, ICCAT perkrovimo deklaracija turi būti pridėta prie KSŠ rajone ar teritorijoje iškraunamų ar į juos importuojamų neperdirbtų ar laive perdirbtų visų ICCAT rūšių žuvų ir kartu su jomis sužvejotų kitų rūšių žuvų, kurios yra perkrautos jūroje.

58 straipsnis

ICCAT perkrovimo jūroje regioninių stebėtojų programa

1.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad visuose transportiniuose laivuose, į kuriuos perkraunama jūroje, pagal VIII priede nustatytą ICCAT perkrovimo jūroje regioninių stebėtojų programą būtų ICCAT regioninis stebėtojas.

2.   Nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 73 straipsniui, ICCAT regioniniam stebėtojui pavedama tikrinti, ar laikomasi šio skyriaus reikalavimų ir, visų pirma, ar perkraunami kiekiai atitinka ICCAT perkrovimo deklaracijoje nurodytą laimikį ir žvejybos laivo žurnale užregistruotus laimikius.

3.   Laivams draudžiama pradėti arba tęsti perkrovimą ICCAT konvencijos rajone, jei laive nėra ICCAT regioninio stebėtojo, išskyrus force majeure atvejus, apie kuriuos tinkamai pranešama ICCAT sekretoriatui.

59 straipsnis

Ataskaitų teikimo pareigos

1.   Didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, iš kurių praėjusiais metais perkrauta, vėliavos valstybė narė ir transportinių laivų, į kuriuos praėjusiais metais perkrauta, vėliavos valstybė narė kasmet ne vėliau kaip rugpjūčio 15 d. pateikia Komisijai šią informaciją:

| a) | praėjusiais metais perkrautų ICCAT rūšių žuvų laimikių kiekius pagal rūšis ir, jei įmanoma, pagal išteklius; |
| --- | --- |

a)

praėjusiais metais perkrautų ICCAT rūšių žuvų laimikių kiekius pagal rūšis ir, jei įmanoma, pagal išteklius;

| b) | praėjusiais metais perkrautų kitų rūšių žuvų, sužvejotų kartu su ICCAT rūšių žuvimis, laimikių kiekius pagal rūšis, jei jos yra žinomos; |
| --- | --- |

b)

praėjusiais metais perkrautų kitų rūšių žuvų, sužvejotų kartu su ICCAT rūšių žuvimis, laimikių kiekius pagal rūšis, jei jos yra žinomos;

| c) | didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, iš kurių praėjusiais metais perkrauta, sąrašą; |
| --- | --- |

c)

didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, iš kurių praėjusiais metais perkrauta, sąrašą;

| d) | išsamią ataskaitą, kurioje įvertinamas į transportinius laivus, į kuriuos perkrauta iš didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, paskirtų ICCAT regioninių stebėtojų ataskaitų turinys ir išvados. |
| --- | --- |

d)

išsamią ataskaitą, kurioje įvertinamas į transportinius laivus, į kuriuos perkrauta iš didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, paskirtų ICCAT regioninių stebėtojų ataskaitų turinys ir išvados.

2.   Komisija pagal 1 dalį gautą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 15 d.

60 straipsnis

Pateikiamų duomenų atitikimas

Perkrovimo jūroje operacijas vykdančio didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo vėliavos valstybė narė, be kita ko, prireikus bendradarbiaudama su iškrovimo valstybe, peržiūri pagal šį reglamentą gautą informaciją, siekdama nustatyti, ar sutampa pateikti duomenys apie kiekvieno laivo laimikius, perkrautus ir iškrautus kiekius. Tas tikrinimas turi būti atliekamas kuo mažiau trikdant laivo veiklą, keliant jam kuo mažiau nepatogumų ir nepakenkiant žuvų kokybei.

V SKYRIUS

Mokslinių stebėtojų programos

61 straipsnis

Nacionalinių mokslinių stebėtojų programų nustatymas

1.   Valstybės narės nustato nacionalines mokslinių stebėtojų programas, užtikrindamos, kad:

| a) | stebėjimas aprėptų mažiausiai 5 % žvejybos tiek pelaginėmis ūdomis, tiek gaubiamaisiais tinklais, tiek kartinėmis ūdomis su jauku pastangų; |
| --- | --- |

a)

stebėjimas aprėptų mažiausiai 5 % žvejybos tiek pelaginėmis ūdomis, tiek gaubiamaisiais tinklais, tiek kartinėmis ūdomis su jauku pastangų;

| b) | frachtuojamų laivų atveju, nukrypstant nuo a punkto, stebėjimas aprėptų mažiausiai 10 % žvejybos tiek pelaginėmis ūdomis, tiek gaubiamaisiais tinklais, tiek kartinėmis ūdomis su jauku pastangų; |
| --- | --- |

b)

frachtuojamų laivų atveju, nukrypstant nuo a punkto, stebėjimas aprėptų mažiausiai 10 % žvejybos tiek pelaginėmis ūdomis, tiek gaubiamaisiais tinklais, tiek kartinėmis ūdomis su jauku pastangų;

| c) | būtų kaupiami reprezentatyvūs laivynų veiklos laikotarpių ir rajonų duomenys, siekiant užtikrinti, kad būtų surinkta pakankamai tinkamų duomenų, atsižvelgiant į laivyno ir atitinkamos žvejybos charakteristikas; |
| --- | --- |

c)

būtų kaupiami reprezentatyvūs laivynų veiklos laikotarpių ir rajonų duomenys, siekiant užtikrinti, kad būtų surinkta pakankamai tinkamų duomenų, atsižvelgiant į laivyno ir atitinkamos žvejybos charakteristikas;

| d) | būtų renkami duomenys apie visus žvejybos operacijos aspektus, įskaitant laimikį, kaip nurodyta 63 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

d)

būtų renkami duomenys apie visus žvejybos operacijos aspektus, įskaitant laimikį, kaip nurodyta 63 straipsnio 1 dalyje.

2.   1 dalies a ir b punktuose nurodyta stebėjimo aprėptis apskaičiuojama taip:

| a) | žvejybos gaubiamaisiais tinklais atveju – žvejybos įrankių užmetimo kartų ar reisų skaičius; |
| --- | --- |

a)

žvejybos gaubiamaisiais tinklais atveju – žvejybos įrankių užmetimo kartų ar reisų skaičius;

| b) | žvejybos pelaginėmis ūdomis atveju – žvejybos dienų, žvejybos įrankių užmetimo kartų ar reisų skaičius arba |
| --- | --- |

b)

žvejybos pelaginėmis ūdomis atveju – žvejybos dienų, žvejybos įrankių užmetimo kartų ar reisų skaičius arba

| c) | žvejybos kartinėmis ūdomis su jauku atveju – žvejybos dienų skaičius. |
| --- | --- |

c)

žvejybos kartinėmis ūdomis su jauku atveju – žvejybos dienų skaičius.

3.   Nukrypstant nuo 1 dalies a punkto, laivų, kurių bendrasis ilgis mažesnis nei 15 metrų, atveju, jeigu kyla ypač didelis susirūpinimas dėl saugumo ir dėl to stebėtojo priimti į laivą negalima, valstybė narė gali taikyti alternatyvų mokslinio stebėjimo metodą. Tuo alternatyviu metodu turi būti užtikrinama aprėptis, panaši į nurodytąją 1 dalies a punkte, ir lygiavertis duomenų surinkimas. Atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia išsamią informaciją apie alternatyvų metodą.

4.   Komisija pateikia išsamią informaciją apie 3 dalyje nurodytą alternatyvų metodą ICCAT Nuolatiniam mokslinių tyrimų ir statistikos komitetui, kad jis jį įvertintų. Prieš įgyvendinant alternatyvius metodus ICCAT metiniame susirinkime juos turi patvirtinti ICCAT komisija.

62 straipsnis

Mokslinių stebėtojų kvalifikacija

Valstybės narės užtikrina, kad priimami į laivą stebėtojai būtų baigę reikiamus mokymus, turėtų tinkamą kvalifikaciją ir būtų patvirtinti. Stebėtojai turi turėti šią kvalifikaciją:

| a) | turėti pakankamai žinių ir patirties, kad galėtų nustatyti rūšis ir rinkti informaciją apie įvairias žvejybos įrankių konfigūracijas; |
| --- | --- |

a)

turėti pakankamai žinių ir patirties, kad galėtų nustatyti rūšis ir rinkti informaciją apie įvairias žvejybos įrankių konfigūracijas;

| b) | turėti pakankamų žinių apie ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones; |
| --- | --- |

b)

turėti pakankamų žinių apie ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones;

| c) | gebėti stebėti ir tiksliai registruoti pagal programą renkamus duomenis; |
| --- | --- |

c)

gebėti stebėti ir tiksliai registruoti pagal programą renkamus duomenis;

| d) | gebėti rinkti biologinius ėminius; |
| --- | --- |

d)

gebėti rinkti biologinius ėminius;

| e) | nebūti stebimo žvejybos laivo įgulos nariai ir |
| --- | --- |

e)

nebūti stebimo žvejybos laivo įgulos nariai ir

| f) | nebūti žvejybos laivo įmonės, susijusios su stebima žvejyba, darbuotojai. |
| --- | --- |

f)

nebūti žvejybos laivo įmonės, susijusios su stebima žvejyba, darbuotojai.

63 straipsnis

Mokslinių stebėtojų pareigos

1.   Valstybės narės visų pirma reikalauja, kad stebėtojai:

| a) | registruotų ir teiktų informaciją apie žvejybos veiklą, kuri apima bent:






  i) | duomenis apie bendrą tikslinį laimikį, priegaudą ir į jūrą išmestus gyvūnus (įskaitant ryklius, jūrų vėžlius, jūrų žinduolius ir jūrų paukščius), sudėtį pagal dydį, tvarkomo laimikio statusą (t. y. laikomas laive, į jūrą išmetamas negyvas ar paleidžiamas gyvas laimikis) ir biologinius ėminius gyvenimo etapų tyrimams (pvz., lytines liaukas, kaulines vidinės ausies dalis, stuburą, žvynus); |
| --- | --- | --- |

a)

registruotų ir teiktų informaciją apie žvejybos veiklą, kuri apima bent:

i)

duomenis apie bendrą tikslinį laimikį, priegaudą ir į jūrą išmestus gyvūnus (įskaitant ryklius, jūrų vėžlius, jūrų žinduolius ir jūrų paukščius), sudėtį pagal dydį, tvarkomo laimikio statusą (t. y. laikomas laive, į jūrą išmetamas negyvas ar paleidžiamas gyvas laimikis) ir biologinius ėminius gyvenimo etapų tyrimams (pvz., lytines liaukas, kaulines vidinės ausies dalis, stuburą, žvynus);

| ii) | informaciją apie žvejybos operaciją, įskaitant laimikio rajono platumą ir ilgumą, informaciją apie žvejybos pastangas (pvz., žvejybos įrankių užmetimo kartų skaičių, kabliukų skaičių ir pan.), kiekvienos žvejybos operacijos datą, prireikus įskaitant žvejybos veiklos pradžios ir pabaigos laiką; |
| --- | --- |

ii)

informaciją apie žvejybos operaciją, įskaitant laimikio rajono platumą ir ilgumą, informaciją apie žvejybos pastangas (pvz., žvejybos įrankių užmetimo kartų skaičių, kabliukų skaičių ir pan.), kiekvienos žvejybos operacijos datą, prireikus įskaitant žvejybos veiklos pradžios ir pabaigos laiką;

| b) | stebėtų priegaudos mažinimo priemonių naudojimą ir registruotų šią ir kitą susijusią informaciją; |
| --- | --- |

b)

stebėtų priegaudos mažinimo priemonių naudojimą ir registruotų šią ir kitą susijusią informaciją;

| c) | pateiktų visus, jų manymu, tinkamus pasiūlymus, kaip pagerinti išsaugojimo priemonių ir mokslinės stebėsenos veiksmingumą. |
| --- | --- |

c)

pateiktų visus, jų manymu, tinkamus pasiūlymus, kaip pagerinti išsaugojimo priemonių ir mokslinės stebėsenos veiksmingumą.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų naudojami patikimi duomenų rinkimo protokolai, prireikus įskaitant fotografavimą ar filmavimą.

3.   Laivų kapitonai užtikrina tinkamas galimybes patekti į laivą ir stebėti jo operacijas, kad stebėtojai galėtų veiksmingai atlikti savo pareigas.

64 straipsnis

Surinktos informacijos pateikimas

Kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. valstybės narės pateikia Komisijai pagal jų nacionalines mokslinių stebėtojų programas surinktą informaciją. Kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui.

VI SKYRIUS

Trečiųjų valstybių žvejybos laivų kontrolė valstybių narių uostuose

65 straipsnis

Pareigos pranešti apie paskirtuosius uostus ir kontaktinius centrus

1.   Valstybės narės, norinčios leisti į savo uostus patekti trečiųjų valstybių žvejybos laivams, gabenantiems ICCAT rūšių žuvis ar iš tokių rūšių žuvų pagamintus žuvininkystės produktus, kurie anksčiau nebuvo iškrauti ar perkrauti uostuose:

| a) | paskiria savo uostus, į kuriuos leisti įplaukti gali prašyti trečiųjų šalių žvejybos laivai pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 5 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

paskiria savo uostus, į kuriuos leisti įplaukti gali prašyti trečiųjų šalių žvejybos laivai pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 5 straipsnį;

| b) | paskiria kontaktinį centrą, kuriam pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 6 straipsnį turi būti siunčiamas išankstinis pranešimas; |
| --- | --- |

b)

paskiria kontaktinį centrą, kuriam pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 6 straipsnį turi būti siunčiamas išankstinis pranešimas;

| c) | paskiria kontaktinį centrą, kuriam pagal šio reglamento 66 straipsnį turi būti perduodamos inspektavimo uoste ataskaitos. |
| --- | --- |

c)

paskiria kontaktinį centrą, kuriam pagal šio reglamento 66 straipsnį turi būti perduodamos inspektavimo uoste ataskaitos.

2.   Valstybės narės praneša Komisijai apie visus paskirtųjų uostų ir kontaktinių centrų sąrašo pakeitimus bent prieš 30 dienų iki tokių pakeitimų įsigaliojimo dienos. Komisija pateikia tą informaciją ICCAT sekretoriatui bent prieš 14 dienų iki tų pakeitimų įsigaliojimo dienos.

66 straipsnis

Pareigos pranešti apie inspektavimą uoste

1.   Inspektuojanti valstybė narė ne vėliau kaip per 10 dienų po inspektavimo pabaigos dienos perduoda Komisijai Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 10 straipsnio 3 dalyje nurodytos inspektavimo uoste ataskaitos kopiją. Komisija ne vėliau kaip per 14 dienų nuo inspektavimo pabaigos dienos perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui.

2.   Jei inspektavimo uoste ataskaitos neįmanoma perduoti per 1 dalyje nurodytą 10 dienų laikotarpį, inspektuojanti valstybė narė per tą laikotarpį Komisijai praneša vėlavimo priežastis ir nurodo, kada ataskaita bus pateikta.

3.   Jei per inspektavimą surinkta informacija suteikia priežasčių manyti, kad trečiosios valstybės laivas pažeidė ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, taikomas Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 11 straipsnis.

VII SKYRIUS

Vykdymo užtikrinimas

67 straipsnis

Įtariami pažeidimai, apie kuriuos praneša valstybės narės

1.   Valstybės narės įvykdo ne tik Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 48 straipsnio 4 dalyje nustatytus reikalavimus, bet ir bent prieš 140 dienų iki ICCAT metinio susirinkimo dienos pateikia Komisijai visą dokumentais pagrįstą informaciją, kuri rodo, kad KSŠ galbūt nesilaiko ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių. Komisija tą informaciją išnagrinėja ir prireikus ją perduoda ICCAT sekretoriatui bent prieš 120 dienų iki ICCAT metinio susirinkimo dienos.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai žūklės laivų, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis nei 12 metrų, žuvų perdirbimo laivų, vilkikų, perkrovimo operacijas vykdančių laivų ir aptarnaujančių laivų, kurie įtariami praėjusiais metais vykdę ir einamaisiais metais vykdantys NNN žvejybą ICCAT konvencijos rajone, sąrašą kartu su įrodymais, patvirtinančiais prielaidą, kad vykdoma NNN žvejybą. Tas sąrašas pateikiamas bent prieš 140 dienų iki ICCAT metinio susirinkimo dienos. Komisija tą informaciją išnagrinėja ir, jei ji pakankamai pagrįsta dokumentais, perduoda ICCAT sekretoriatui bent prieš 120 dienų iki ICCAT metinio susirinkimo dienos, kad būtų parengtas NNN žvejybą vykdančių laivų ICCAT sąrašo projektas.

68 straipsnis

NNN žvejybą vykdančių laivų ICCAT sąrašo projektas

Valstybės narės atidžiai stebi laivus, įtrauktus į ICCAT vykdomojo sekretoriaus platinamą NNN žvejybą vykdančių laivų ICCAT sąrašo projektą, siekdamos nustatyti tų laivų veiklą ir galimus pavadinimo, vėliavos valstybės ar registruoto savininko pasikeitimus.

69 straipsnis

ICCAT vykdomojo sekretoriaus pranešimai apie įtariamus reikalavimų nesilaikymo atvejus

1.   Jei Komisija iš ICCAT vykdomojo sekretoriaus gauna informacijos, iš kurios galima įtarti, kad valstybė narė nesilaiko reikalavimų, Komisija tą informaciją nedelsdama perduoda atitinkamai valstybei narei.

2.   Atitinkama valstybė narė Komisijai ne vėliau kaip prieš 45 dienas iki ICCAT metinio susirinkimo dienos pateikia visų su įtariamais reikalavimų nesilaikymo atvejais susijusių tyrimų išvadas ir informaciją apie visus veiksmus, kurių imtasi reikalavimų nesilaikymo klausimams išspręsti. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT vykdomajam sekretoriui bent prieš 30 dienų iki ICCAT metinio susirinkimo dienos.

70 straipsnis

Įtariami pažeidimai, apie kuriuos praneša KSŠ

1.   Valstybės narės paskiria kontaktinį centrą, kuriam KSŠ turi teikti inspektavimo uoste ataskaitas.

2.   Valstybės narės praneša Komisijai apie visus su 1 dalyje nurodytu kontaktiniu centru susijusius pasikeitimus bent prieš 30 dienų iki tokių pasikeitimų įsigaliojimo dienos. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui bent prieš 14 dienų iki tų pakeitimų įsigaliojimo dienos.

3.   Jei valstybės narės paskirtam kontaktiniam centrui KSŠ pateikia inspektavimo uoste ataskaitą, kurioje yra įrodymų, kad su tos valstybės narės vėliava plaukiojantis žvejybos laivas padarė ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių pažeidimą, valstybė narė nedelsdama tą pažeidimą ištiria ir per 160 dienų nuo tokios inspektavimo uoste ataskaitos gavimo dienos praneša Komisijai apie tyrimo padėtį ir visus vykdymo užtikrinimo veiksmus, kurių imtasi.

4.   Jei vėliavos valstybė narė negali laikytis 3 dalyje nurodyto termino, ji Komisijai praneša šio vėlavimo priežastis ir nurodo, kada bus pateikta tyrimo padėties ataskaita.

5.   Komisija per 180 dienų nuo uosto inspektavimo ataskaitos gavimo dienos tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui ir į 71 straipsnyje nurodytą metinę ataskaitą įtraukia informaciją apie tyrimų padėtį ir apie visus vykdymo užtikrinimo veiksmus, kurių ėmėsi vėliavos valstybė narė.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

71 straipsnis

Metinė ataskaita

1.   Kasmet ne vėliau kaip rugpjūčio 20 d. valstybės narės pateikia Komisijai praėjusių kalendorinių metų metinę ataskaitą, apimančią informaciją apie žvejybą, mokslinius tyrimus, statistiką, valdymą, inspektavimo veiklą, veiklą, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, ir prireikus visą papildomą informaciją.

2.   Į metinę ataskaitą įtraukiama informacija apie priemones, kurių imtasi siekiant sumažinti priegaudą ir išmetamą į jūrą žuvų kiekį, taip pat apie visus aktualius mokslinius tos srities tyrimus.

3.   Komisija sudaro pagal 1 ir 2 dalis gautos informacijos rinkinį ir jį nedelsdama perduoda ICCAT sekretoriatui.

4.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus dėl išsamių šiame straipsnyje nurodytos metinės ataskaitos formos reikalavimų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 75 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

72 straipsnis

Konfidencialumas

Duomenys, kurie yra renkami ir kuriais yra keičiamasi pagal šį reglamentą, tvarkomi laikantis taikomų konfidencialumo taisyklių vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 112 ir 113 straipsniais.

73 straipsnis

Pakeitimų tvarka

1.   Kiek tai būtina siekiant Sąjungos teisės aktais įgyvendinti esamų ICCAT rekomendacijų pakeitimus, kurie tampa privalomi Sąjungai, ir tiek, kiek Sąjungos teisė iš dalies keičiama neviršijant tų ICCAT rekomendacijų, Komisijai pagal 74 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiami:

| a) | II–VIII priedai; |
| --- | --- |

a)

II–VIII priedai;

| b) | 7 straipsnio 1 dalyje, 8 straipsnyje, 9 straipsnio 1 dalyje, 10 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnio 1 ir 3 dalyse, 18 straipsnyje, 20 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse, 22 straipsnio 2 dalyje, 23 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 26 straipsnio 1 ir 3 dalyse, 40 straipsnio 1 dalyje, 42 straipsnio 1 dalyje, 44 straipsnio 3 dalyje, 47 straipsnio 2 dalyje, 48 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 50 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 56 straipsnio 3 dalyje, 57 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, 59 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 64 straipsnyje, 65 straipsnio 2 dalyje, 66 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 67 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 69 straipsnio 2 dalyje, 70 straipsnio 2, 3 ir 5 dalyse ir 71 straipsnio 1 dalyje nustatyti terminai; |
| --- | --- |

b)

7 straipsnio 1 dalyje, 8 straipsnyje, 9 straipsnio 1 dalyje, 10 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnio 1 ir 3 dalyse, 18 straipsnyje, 20 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse, 22 straipsnio 2 dalyje, 23 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 26 straipsnio 1 ir 3 dalyse, 40 straipsnio 1 dalyje, 42 straipsnio 1 dalyje, 44 straipsnio 3 dalyje, 47 straipsnio 2 dalyje, 48 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 50 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 56 straipsnio 3 dalyje, 57 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, 59 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 64 straipsnyje, 65 straipsnio 2 dalyje, 66 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 67 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 69 straipsnio 2 dalyje, 70 straipsnio 2, 3 ir 5 dalyse ir 71 straipsnio 1 dalyje nustatyti terminai;

| c) | 14 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytas rajonas; |
| --- | --- |

c)

14 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytas rajonas;

| d) | 19 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 24 straipsnio 2 dalyje, 29 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyti mažiausi dydžiai; |
| --- | --- |

d)

19 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 24 straipsnio 2 dalyje, 29 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyti mažiausi dydžiai;

| e) | 19 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 21 straipsnyje ir 24 straipsnio 3 dalyje nustatyti leidžiamieji nuokrypiai; |
| --- | --- |

e)

19 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 21 straipsnyje ir 24 straipsnio 3 dalyje nustatyti leidžiamieji nuokrypiai;

| f) | 25 straipsnyje ir 38 straipsnio 5 dalies b punkte nustatytos kabliukų ir ūdų techninės specifikacijos; |
| --- | --- |

f)

25 straipsnyje ir 38 straipsnio 5 dalies b punkte nustatytos kabliukų ir ūdų techninės specifikacijos;

| g) | 29 straipsnio 1 dalyje ir 61 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nustatyta mokslinio stebėjimo aprėptis; |
| --- | --- |

g)

29 straipsnio 1 dalyje ir 61 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nustatyta mokslinio stebėjimo aprėptis;

| h) | 11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, 12 straipsnyje, 20 straipsnio 2 dalyje, 26 straipsnio 1 dalyje, 42 straipsnio 1 dalyje, 50 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 54 straipsnio 4 dalyje, 55 straipsnio 4 dalyje, 56 straipsnio 3 dalyje ir 59 straipsnio 1 dalyje nustatyto pobūdžio informacija ir duomenys; |
| --- | --- |

h)

11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, 12 straipsnyje, 20 straipsnio 2 dalyje, 26 straipsnio 1 dalyje, 42 straipsnio 1 dalyje, 50 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 54 straipsnio 4 dalyje, 55 straipsnio 4 dalyje, 56 straipsnio 3 dalyje ir 59 straipsnio 1 dalyje nustatyto pobūdžio informacija ir duomenys;

| i) | 9 straipsnio 4 dalyje nustatytas prietaisinių plūdurų didžiausias skaičius. |
| --- | --- |

i)

9 straipsnio 4 dalyje nustatytas prietaisinių plūdurų didžiausias skaičius.

2.   Visi pagal 1 dalį priimti pakeitimai turi būti susiję tik su atitinkamos ICCAT rekomendacijos pakeitimų įgyvendinimu Sąjungos teisėje.

74 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   73 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2017 m. gruodžio 3 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 73 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 73 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

75 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 47 straipsnį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

76 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 pakeitimai

Išbraukiami Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 4, 5, 6, 6a, 7, 8a, 8b, 8c, 9, 9a ir 10–19 straipsniai.

77 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1984/2003 pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 1984/2003 iš dalies keičiamas taip:

| a) | 3 straipsnis papildomas šiais punktais:
  „g)   didelis žvejybos laivas– žvejybos laivas, kurio bendrasis ilgis yra ne mažesnis nei 20 metrų;
  h)   didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas– pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas, kurio bendrasis ilgis yra ne mažesnis nei 24 metrai.“; |
| --- | --- |

a)

3 straipsnis papildomas šiais punktais:

„g)   didelis žvejybos laivas– žvejybos laivas, kurio bendrasis ilgis yra ne mažesnis nei 20 metrų;

didelis žvejybos laivas

h)   didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas– pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas, kurio bendrasis ilgis yra ne mažesnis nei 24 metrai.“;

didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas

| b) | 4 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:






  „c) | jei žvejybą vykdė didelis žvejybos laivas, statistinis dokumentas priimamas tik tuo atveju, jei tas laivas yra įtrauktas į laivų ICCAT registrą.“; |
| --- | --- | --- |

b)

4 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:

„c)

jei žvejybą vykdė didelis žvejybos laivas, statistinis dokumentas priimamas tik tuo atveju, jei tas laivas yra įtrauktas į laivų ICCAT registrą.“;

| c) | 5 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:






  „c) | jei žvejybą vykdė didelis žvejybos laivas, statistinis dokumentas oficialiai patikrinamas ir patvirtinamas tik tuo atveju, jei tas laivas yra įtrauktas į laivų ICCAT registrą.“; |
| --- | --- | --- |

c)

5 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:

„c)

jei žvejybą vykdė didelis žvejybos laivas, statistinis dokumentas oficialiai patikrinamas ir patvirtinamas tik tuo atveju, jei tas laivas yra įtrauktas į laivų ICCAT registrą.“;

| d) | 2 skyrius papildomas šiuo skirsniu:



  „4 skirsnis




  Valstybėms narėms taikomi reikalavimai dėl ICCAT konvencijos rajone perkrautų produktų




  7a straipsnis
  Statistiniai dokumentai ir ataskaitų teikimas

  1.   Oficialiai patikrindama ir patvirtindama statistinius dokumentus, didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų vėliavos valstybė narė užtikrina, kad perkraunami kiekiai atitiktų kiekvieno tokio laivo pranešamo laimikio kiekį.


  2.   Didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų vėliavos valstybė narė, patvirtinusi, kad perkrovimas atliktas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2107 (*1) 51–58 straipsnius, oficialiai patikrina ir patvirtina statistinius dokumentus dėl perkrautų žuvų. Tas patvirtinimas grindžiamas informacija, gauta vykdant ICCAT perkrovimo jūroje regioninių stebėtojų programą.


  3.   Valstybės narės reikalauja, kad į jų teritoriją ar rajoną importuojant ICCAT konvencijos rajone didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų sužvejotas į statistinių dokumentų programos taikymo sritį patenkančių rūšių žuvis, kartu būtų pateikiami oficialiai patikrinti ir patvirtinti statistiniai dokumentai, susiję su laivais, kurie yra įtraukti į didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, turinčių leidimą perkrauti jūroje, ICCAT sąrašą, ir ICCAT perkrovimo deklaracijos kopija.




  (*1)  
  2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007 (OL L 315, 2017 11 30, p. 1).“
  " |
| --- | --- |

d)

2 skyrius papildomas šiuo skirsniu:

„4 skirsnis

Valstybėms narėms taikomi reikalavimai dėl ICCAT konvencijos rajone perkrautų produktų

7a straipsnis

Statistiniai dokumentai ir ataskaitų teikimas

1.   Oficialiai patikrindama ir patvirtindama statistinius dokumentus, didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų vėliavos valstybė narė užtikrina, kad perkraunami kiekiai atitiktų kiekvieno tokio laivo pranešamo laimikio kiekį.

2.   Didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų vėliavos valstybė narė, patvirtinusi, kad perkrovimas atliktas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2107 (*1) 51–58 straipsnius, oficialiai patikrina ir patvirtina statistinius dokumentus dėl perkrautų žuvų. Tas patvirtinimas grindžiamas informacija, gauta vykdant ICCAT perkrovimo jūroje regioninių stebėtojų programą.

3.   Valstybės narės reikalauja, kad į jų teritoriją ar rajoną importuojant ICCAT konvencijos rajone didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų sužvejotas į statistinių dokumentų programos taikymo sritį patenkančių rūšių žuvis, kartu būtų pateikiami oficialiai patikrinti ir patvirtinti statistiniai dokumentai, susiję su laivais, kurie yra įtraukti į didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, turinčių leidimą perkrauti jūroje, ICCAT sąrašą, ir ICCAT perkrovimo deklaracijos kopija.

(*1)  
  2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007 (OL L 315, 2017 11 30, p. 1).“
  "

*1

78 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 520/2007 pakeitimai

Reglamento (EB) Nr. 520/2007 4 straipsnio 1 dalis, II antraštinė dalis ir II, III bei IV priedai išbraukiami.

79 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Stasbūre 2017 m. lapkričio 15 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. MAASIKAS

---

(1)  
  OL C 34, 2017 2 2, p. 142.

1

(2)  
  2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2017 m. spalio 23 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai(EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

3

(4)  
  1998 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 98/392/EB dėl Europos bendrijos 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir 1994 m. liepos 28 d. Susitarimo, susijusio su jos XI dalies įgyvendinimu, patvirtinimo (OL L 179, 1998 6 23, p. 1).

4

(5)  
  1986 m. birželio 9 d. Tarybos sprendimas 86/238/EEB dėl Bendrijos prisijungimo prie Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos su pakeitimais, padarytais protokolu prie valstybių Konvencijos dalyvių įgaliotųjų atstovų konferencijos baigiamojo akto, pasirašyto Paryžiuje 1984 m. liepos 10 d. (OL L 162, 1986 6 18, p. 33).

5

(6)  Procedūros numeris 2015/0289 (COD), dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje.

6

(7)  
  2001 m. rugsėjo 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1936/2001, nustatantis tam tikrų tolimos migracijos žuvų rūšių žvejybos kontrolės priemones (OL L 263, 2001 10 3, p. 1).

7

(8)  
  2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 520/2007, nustatantis labai migruojančių žuvų rūšių tam tikrų išteklių apsaugos technines priemones ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 973/2001 (OL L 123, 2007 5 12, p. 3).

8

(9)  
  2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1627 dėl daugiamečio paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo plano, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 (OL L 252, 2016 9 16, p. 1).

9

(10)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

10

(11)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

11

(12)  
  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

12

(13)  
  2011 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės (OL L 112, 2011 4 30, p. 1).

13

(14)  
  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

14

(15)  
  2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/98 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų vykdymo pagal Tarptautinę konvenciją dėl Atlanto tunų apsaugos ir Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje (OL L 16, 2015 1 23, p. 23).

15

(16)  
  2003 m. balandžio 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1984/2003, nustatantis prekybos durklažuvėmis ir didžiaakiais tunais Bendrijoje statistikos sistemą (OL L 295, 2003 11 13, p. 1).

16

(17)  Procedūros numeris 2015/0289 (COD), dar napaskelbtas Oficialiajame leidinyje.

17

(18)  Procedūros numeris 2015/0289 (COD), dar napaskelbtas Oficialiajame leidinyje.

18

(19)  Procedūros numeris 2015/0289 (COD), dar napaskelbtas Oficialiajame leidinyje.

19

(20)  
  2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1626/94 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11).

20

(21)  
  2017 m. vasario 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/218 dėl Sąjungos žvejybos laivyno registro (OL L 34, 2017 2 9, p. 9).

21

(22)  Procedūros numeris 2015/0289 (COD), dar napaskelbtas Oficialiajame leidinyje.

22

(23)  
  2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1004 dėl Sąjungos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 199/2008 (OL L 157, 2017 6 20, p. 1).

23

(24)  
  2016 m. liepos 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/1251, kuriuo priimama 2017–2019 m. daugiametė Sąjungos duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo žvejybos ir akvakultūros sektoriuose programa (OL L 207, 2016 8 1, p. 113).

24

(25)  Procedūros numeris 2015/0289 (COD), dar napaskelbtas Oficialiajame leidinyje.

25

(26)  Procedūros numeris 2015/0289 (COD), dar napaskelbtas Oficialiajame leidinyje.

26

---

I PRIEDAS

ICCAT RŪŠYS

| Šeima | Lotyniškas pavadinimas | Lietuviškas pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| Scombridae | Acanthocybium solandri | dygioji pelamidė |
| Allothunnus fallai | pietinis tunas |
| Auxis rochei | skersadryžis skumbrinis tunas |
| Auxis thazard | paprastasis skumbrinis tunas |
| Euthynnus alletteratus | vakarinis tuniukas |
| Gasterochisma melampus | drugelinis tuniukas |
| Katsuwonus pelamis | dryžasis tunas |
| Orcynopsis unicolor | vienspalvis bonitas |
| Sarda | atlantinė pelamidė |
| Scomberomorus brasiliensis | brazilinė skumbrė |
| Scomberomorus cavalla | atlantinė karališkoji skumbrė |
| Scomberomorus maculatus | dėmėtoji karališkoji skumbrė |
| Scomberomorus regalis | ispaninė karališkoji skumbrė |
| Scomberomorus tritor | afrikinė karališkoji skumbrė |
| Thunnus alalunga | ilgapelekis tunas |
| Thunnus albacares | gelsvauodegis tunas |
| Thunnus atlanticus | atlantinis tunas |
| Thunnus maccoyii | australinis tunas |
| Thunnus obesus | didžiaakis tunas |
| Thunnus thynnus | paprastasis tunas |
| Istiophoridae | Istiophorus albicans | atlantinė buriažuvė |
| Makaira indica | juodasis marlinas |
| Makaira nigricans | atlantinis marlinas |
| Tetrapturus albidus | atlantinis baltasis marlinas |
| Tetrapturus bellone | Viduržemio jūros marlinas |
| Tetrapturus georgii | atlantinis apvaliažvynis durklasnukis |
| Tetrapturus pfluegeri | atlantinis mažasis durklasnukis |
| Xiphiidae | Xiphias gladius | paprastoji durklažuvė |
| Alopiidae | Alopias superciliosus | didžiaakė jūrų lapė |
| Carcharhinidae | Carcharhinus falciformis | floridinis šilkinis ryklys |
| Carcharhinus longimanus | ilgapelekis pilkasis ryklys |
| Prionace glauca | melsvasis ryklys |
| Lamnidae | Isurus oxyrinchus | atlantinis pilkšvasis ryklys |
| Lamna nasus | atlantinis silkiaryklis |
| Sphyrnidae | Sphyrna spp. | paprastieji kūjarykliai |
| Coryphaenidae | Coryphaena hippurus | didžioji auksinė skumbrė |

Šeima

Lotyniškas pavadinimas

Lietuviškas pavadinimas

Scombridae

Acanthocybium solandri

dygioji pelamidė

Allothunnus fallai

pietinis tunas

Auxis rochei

skersadryžis skumbrinis tunas

Auxis thazard

paprastasis skumbrinis tunas

Euthynnus alletteratus

vakarinis tuniukas

Gasterochisma melampus

drugelinis tuniukas

Katsuwonus pelamis

dryžasis tunas

Orcynopsis unicolor

vienspalvis bonitas

Sarda

atlantinė pelamidė

Scomberomorus brasiliensis

brazilinė skumbrė

Scomberomorus cavalla

atlantinė karališkoji skumbrė

Scomberomorus maculatus

dėmėtoji karališkoji skumbrė

Scomberomorus regalis

ispaninė karališkoji skumbrė

Scomberomorus tritor

afrikinė karališkoji skumbrė

Thunnus alalunga

ilgapelekis tunas

Thunnus albacares

gelsvauodegis tunas

Thunnus atlanticus

atlantinis tunas

Thunnus maccoyii

australinis tunas

Thunnus obesus

didžiaakis tunas

Thunnus thynnus

paprastasis tunas

Istiophoridae

Istiophorus albicans

atlantinė buriažuvė

Makaira indica

juodasis marlinas

Makaira nigricans

atlantinis marlinas

Tetrapturus albidus

atlantinis baltasis marlinas

Tetrapturus bellone

Viduržemio jūros marlinas

Tetrapturus georgii

atlantinis apvaliažvynis durklasnukis

Tetrapturus pfluegeri

atlantinis mažasis durklasnukis

Xiphiidae

Xiphias gladius

paprastoji durklažuvė

Alopiidae

Alopias superciliosus

didžiaakė jūrų lapė

Carcharhinidae

Carcharhinus falciformis

floridinis šilkinis ryklys

Carcharhinus longimanus

ilgapelekis pilkasis ryklys

Prionace glauca

melsvasis ryklys

Lamnidae

Isurus oxyrinchus

atlantinis pilkšvasis ryklys

Lamna nasus

atlantinis silkiaryklis

Sphyrnidae

Sphyrna spp.

paprastieji kūjarykliai

Coryphaenidae

Coryphaena hippurus

didžioji auksinė skumbrė

---

II PRIEDAS

ŽUVŲ SUBURIAMŲJŲ ĮRENGINIŲ (ŽSĮ) VALDYMO PLANŲ RENGIMO GAIRĖS

KSŠ gaubiamaisiais tinklais ir kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų ŽSĮ valdymo planuose privaloma nurodyti šią informaciją:

| 1) | Aprašymas






  a) | ŽSĮ tipai: IŽSĮ = inkarinis; DŽSĮ = dreifuojantysis |
| --- | --- | --- |

1)

Aprašymas

a)

ŽSĮ tipai: IŽSĮ = inkarinis; DŽSĮ = dreifuojantysis

| b) | Bakeno / plūduro tipas |
| --- | --- |

b)

Bakeno / plūduro tipas

| c) | Didžiausias ŽSĮ skaičius vienam gaubiamajam tinklui ir vienam ŽSĮ tipui |
| --- | --- |

c)

Didžiausias ŽSĮ skaičius vienam gaubiamajam tinklui ir vienam ŽSĮ tipui

| d) | Mažiausias atstumas tarp IŽSĮ |
| --- | --- |

d)

Mažiausias atstumas tarp IŽSĮ

| e) | Atsitiktinės priegaudos mažinimo ir naudojimo politika |
| --- | --- |

e)

Atsitiktinės priegaudos mažinimo ir naudojimo politika

| f) | Atsižvelgimas į sąveiką su kitų tipų įrankiais |
| --- | --- |

f)

Atsižvelgimas į sąveiką su kitų tipų įrankiais

| g) | Pareiškimas ar taisyklės dėl ŽSĮ nuosavybės; |
| --- | --- |

g)

Pareiškimas ar taisyklės dėl ŽSĮ nuosavybės;

| 2) | Institucinės procedūros






  a) | Su ŽSĮ valdymo planais susijusios institucijų pareigos |
| --- | --- | --- |

2)

Institucinės procedūros

a)

Su ŽSĮ valdymo planais susijusios institucijų pareigos

| b) | Prašymo leisti pastatyti ŽSĮ procedūros |
| --- | --- |

b)

Prašymo leisti pastatyti ŽSĮ procedūros

| c) | Su ŽSĮ pastatymu ir naudojimu susijusios laivų savininkų ir kapitonų pareigos |
| --- | --- |

c)

Su ŽSĮ pastatymu ir naudojimu susijusios laivų savininkų ir kapitonų pareigos

| d) | ŽSĮ pakeitimo politika |
| --- | --- |

d)

ŽSĮ pakeitimo politika

| e) | Šiame reglamente nenurodytos papildomos ataskaitų teikimo pareigos |
| --- | --- |

e)

Šiame reglamente nenurodytos papildomos ataskaitų teikimo pareigos

| f) | Su ŽSĮ susijusių konfliktų sprendimo taisyklės |
| --- | --- |

f)

Su ŽSĮ susijusių konfliktų sprendimo taisyklės

| g) | Išsami informacija apie žvejybos draudimo rajonus ar laikotarpius, pvz., teritorinius vandenis, laivybos kelius, smulkiosios žvejybos rajonų artumą ir t. t.; |
| --- | --- |

g)

Išsami informacija apie žvejybos draudimo rajonus ar laikotarpius, pvz., teritorinius vandenis, laivybos kelius, smulkiosios žvejybos rajonų artumą ir t. t.;

| 3) | ŽSĮ konstrukcinės specifikacijos ir reikalavimai






  a) | ŽSĮ konstrukcinės charakteristikos (aprašymas) |
| --- | --- | --- |

3)

ŽSĮ konstrukcinės specifikacijos ir reikalavimai

a)

ŽSĮ konstrukcinės charakteristikos (aprašymas)

| b) | Apšvietimo reikalavimai |
| --- | --- |

b)

Apšvietimo reikalavimai

| c) | Radaro reflektoriai |
| --- | --- |

c)

Radaro reflektoriai

| d) | Matomas atstumas |
| --- | --- |

d)

Matomas atstumas

| e) | ŽSĮ ženklai ir identifikatorius |
| --- | --- |

e)

ŽSĮ ženklai ir identifikatorius

| f) | Radijo plūdurų ženklai ir identifikatorius (serijos numerių reikalavimas) |
| --- | --- |

f)

Radijo plūdurų ženklai ir identifikatorius (serijos numerių reikalavimas)

| g) | Plūdurų su echolotu ženklai ir identifikatorius (serijos numerių reikalavimas) |
| --- | --- |

g)

Plūdurų su echolotu ženklai ir identifikatorius (serijos numerių reikalavimas)

| h) | Palydoviniai siųstuvai-imtuvai |
| --- | --- |

h)

Palydoviniai siųstuvai-imtuvai

| i) | Biologiškai skaidžių ŽSĮ moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

i)

Biologiškai skaidžių ŽSĮ moksliniai tyrimai

| j) | ŽSĮ praradimo ar apleidimo prevencija |
| --- | --- |

j)

ŽSĮ praradimo ar apleidimo prevencija

| k) | ŽSĮ iškėlimo valdymas; |
| --- | --- |

k)

ŽSĮ iškėlimo valdymas;

| 4) | ŽSĮ valdymo plano taikymo laikotarpis; |
| --- | --- |

4)

ŽSĮ valdymo plano taikymo laikotarpis;

| 5) | ŽSĮ valdymo plano įgyvendinimo stebėsenos ir peržiūros priemonės. |
| --- | --- |

5)

ŽSĮ valdymo plano įgyvendinimo stebėsenos ir peržiūros priemonės.

---

III PRIEDAS

KAS KETVIRTĮ SUDAROMAS PASTATYTŲ ŽSĮ SĄRAŠAS

| ŽSĮ identifikatorius | ŽSĮ ir elektroninės įrangos tipai | ŽSĮ konstrukcinės charakteristikos | Pastaba |
| --- | --- | --- | --- |
| ŽSĮ ženklinimas | Susieto bakeno identifikacinis numeris | ŽSĮ tipas | Susieto bakeno ir (arba) elektroninių prietaisų tipas | Plūduriuojančioji ŽSĮ dalis | Povandeninė ŽSĮ konstrukcija |
| Matmenys | Medžiagos | Matmenys | Medžiagos |
| (1) | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (4) | (6) | (7) |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |

ŽSĮ identifikatorius

ŽSĮ ir elektroninės įrangos tipai

ŽSĮ konstrukcinės charakteristikos

Pastaba

ŽSĮ ženklinimas

Susieto bakeno identifikacinis numeris

ŽSĮ tipas

Susieto bakeno ir (arba) elektroninių prietaisų tipas

Plūduriuojančioji ŽSĮ dalis

Povandeninė ŽSĮ konstrukcija

Matmenys

Medžiagos

Matmenys

Medžiagos

(1)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(4)

(6)

(7)

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

---

(1)  Jeigu ŽSĮ ženklinimo ir susieto bakeno identifikacinio numerio nėra arba jie yra neįskaitomi, nurodykite šį faktą ir pateikite visą turimą informaciją, kuri gali padėti nustatyti ŽSĮ savininką.

(2)  Inkarinis ŽSĮ, dreifuojantysis gamtinis ŽSĮ arba dreifuojantysis dirbtinis ŽSĮ.

(3)  Pvz. GPS, echolotas ir t. t. Jei su ŽSĮ nėra susietas joks elektroninis prietaisas, nurodykite, kad tokios įrangos nėra.

(4)  Pvz., plotis, ilgis, aukštis, gylis, tinklo akių dydžiai ir t. t.

(5)  Nurodykite, iš kokių medžiagų pagaminta konstrukcija, jos danga, ir tai, ar medžiagos yra biologiškai skaidžios.

(6)  Pvz., tinklai, virvės, palmių lapai ir t. t. Taip pat nurodykite medžiagų savybes – pinkliosios ir (arba) biologiškai skaidžios.

(7)  Šioje skiltyje turi būti nurodytos apšvietimo specifikacijos, radaro reflektoriai ir matomi atstumai.

---

IV PRIEDAS

STEBĖTOJŲ PROGRAMOS REIKALAVIMAI, TAIKOMI LAIVAMS, ŽVEJOJANTIEMS TROPINIUS TUNUS GEOGRAFINIUOSE RAJONUOSE, KURIŲ ATŽVILGIU TAIKOMAS DRAUDIMAS ŽVEJOTI TAM TIKRU LAIKOTARPIU / TAM TIKRAME RAJONE

| 1. | Stebėtojai turi turėti šias užduotims atlikti reikalingas kvalifikacijas:






  — | pakankamos patirties, kad galėtų atpažinti žuvų rūšis ir žvejybos įrankius, |
| --- | --- | --- |

1.

—

pakankamos patirties, kad galėtų atpažinti žuvų rūšis ir žvejybos įrankius,

| — | pakankamų žinių apie ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, patvirtintų ICCAT mokymo gaires atitinkančiu valstybės narės išduotu sertifikatu, |
| --- | --- |

—

pakankamų žinių apie ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, patvirtintų ICCAT mokymo gaires atitinkančiu valstybės narės išduotu sertifikatu,

| — | gebėjimą vykdyti stebėjimą ir tiksliai registruoti duomenis, |
| --- | --- |

—

gebėjimą vykdyti stebėjimą ir tiksliai registruoti duomenis,

| — | pakankamų stebimo laivo vėliavos valstybės kalbos žinių. |
| --- | --- |

—

pakankamų stebimo laivo vėliavos valstybės kalbos žinių.

| 2. | Stebėtojai negali būti stebimo žvejybos laivo įgulos nariai, jie:






  a) | turi būti vienos iš KSŠ piliečiai; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

turi būti vienos iš KSŠ piliečiai;

| b) | turi gebėti vykdyti 3 punkte išdėstytas pareigas; |
| --- | --- |

b)

turi gebėti vykdyti 3 punkte išdėstytas pareigas;

| c) | tuo metu negali turėti su tropinių tunų žvejyba susijusių finansinių interesų ir siekti iš jos gauti naudos. |
| --- | --- |

c)

tuo metu negali turėti su tropinių tunų žvejyba susijusių finansinių interesų ir siekti iš jos gauti naudos.

Stebėtojų užduotys

| 3. | Stebėtojų užduotys visų pirma yra šios:






  a) | tikrinti, ar žvejybos laivas laikosi atitinkamų ICCAT komisijos priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių.
  Stebėtojai visų pirma:






  i) | registruoja vykdomos žvejybos veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

tikrinti, ar žvejybos laivas laikosi atitinkamų ICCAT komisijos priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių.

Stebėtojai visų pirma:

i)

registruoja vykdomos žvejybos veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas;

| ii) | stebi ir apytikriai įvertina laimikius, taip pat tikrina laivo žurnalo įrašus; |
| --- | --- |

ii)

stebi ir apytikriai įvertina laimikius, taip pat tikrina laivo žurnalo įrašus;

| iii) | nustato laivus, kurie galbūt žvejoja nesilaikydami ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, ir juos registruoja; |
| --- | --- |

iii)

nustato laivus, kurie galbūt žvejoja nesilaikydami ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, ir juos registruoja;

| iv) | tikrina žūklės veiklą vykdančio laivo geografines koordinates; |
| --- | --- |

iv)

tikrina žūklės veiklą vykdančio laivo geografines koordinates;

| v) | remdamiesi Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto nurodymais vykdo mokslinę veiklą, pvz., renka II užduoties duomenis, kai to reikalauja ICCAT Nuolatinis mokslinių tyrimų ir statistikos komitetas; |
| --- | --- |

v)

remdamiesi Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto nurodymais vykdo mokslinę veiklą, pvz., renka II užduoties duomenis, kai to reikalauja ICCAT Nuolatinis mokslinių tyrimų ir statistikos komitetas;

| b) | deramai atsižvelgus į stebėtojo saugumą, nedelsiant pranešti apie bet kokią žvejybos naudojant ŽSĮ veiklą, laivo vykdytą 11 straipsnyje nurodytame rajone ir tame pačiame straipsnyje nurodytu laikotarpiu; |
| --- | --- |

b)

deramai atsižvelgus į stebėtojo saugumą, nedelsiant pranešti apie bet kokią žvejybos naudojant ŽSĮ veiklą, laivo vykdytą 11 straipsnyje nurodytame rajone ir tame pačiame straipsnyje nurodytu laikotarpiu;

| c) | rengti pagal šį punktą surinktą informaciją apimančias bendrąsias ataskaitas ir suteikti kapitonui galimybę į jas įtraukti bet kokią aktualią informaciją. |
| --- | --- |

c)

rengti pagal šį punktą surinktą informaciją apimančias bendrąsias ataskaitas ir suteikti kapitonui galimybę į jas įtraukti bet kokią aktualią informaciją.

| 4. | Stebėtojai visą su žvejybos laivų atliktomis žvejybos ir perkrovimo operacijomis susijusią informaciją laiko konfidencialia ir su šiuo reikalavimu, kuris yra skyrimo stebėtoju sąlyga, sutinka raštu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Stebėtojai laikosi vėliavos valstybės narės, kurios jurisdikcijai priklauso laivas, į kurį jie paskirti, įstatymuose ir kituose teisės aktuose nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Stebėtojai laikosi hierarchijos ir visuotinių elgesio taisyklių, taikomų visam laivo personalui, jei šios taisyklės yra suderinamos su šioje programoje nustatytomis stebėtojų pareigomis ir 7 punkte išdėstytomis pareigomis. |
| --- | --- |

6.

Vėliavos valstybės narės pareigos

| 7. | Žvejybos laivų vėliavos valstybės narės ir tų laivų kapitonų pareigos stebėtojų atžvilgiu visų pirma yra šios:






  a) | stebėtojams leidžiama bendrauti su laivo personalu ir suteikiama prieiga prie žvejybos įrankių bei įrangos; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

stebėtojams leidžiama bendrauti su laivo personalu ir suteikiama prieiga prie žvejybos įrankių bei įrangos;

| b) | kad stebėtojams būtų lengviau atlikti 3 punkte išdėstytas pareigas, jų prašymu jiems taip pat suteikiama prieiga prie šios įrangos (jeigu tokia įranga yra laive, į kurį jie yra paskirti):






  i) | palydovinės navigacijos įrangos; |
| --- | --- | --- |

b)

kad stebėtojams būtų lengviau atlikti 3 punkte išdėstytas pareigas, jų prašymu jiems taip pat suteikiama prieiga prie šios įrangos (jeigu tokia įranga yra laive, į kurį jie yra paskirti):

i)

palydovinės navigacijos įrangos;

| ii) | radiolokacinio vaizdo ekranų, kai jie naudojami; |
| --- | --- |

ii)

radiolokacinio vaizdo ekranų, kai jie naudojami;

| iii) | elektroninių ryšio priemonių; |
| --- | --- |

iii)

elektroninių ryšio priemonių;

| c) | stebėtojams užtikrinami tokie patys patogumai, įskaitant gyvenamąją patalpą, maistą ir tinkamas sanitarines sąlygas, kokiais naudojasi aukštesnio rango laivo įgulos nariai; |
| --- | --- |

c)

stebėtojams užtikrinami tokie patys patogumai, įskaitant gyvenamąją patalpą, maistą ir tinkamas sanitarines sąlygas, kokiais naudojasi aukštesnio rango laivo įgulos nariai;

| d) | stebėtojams suteikiama pakankamai vietos ant kapitono tiltelio ar locmano kabinoje kanceliariniam darbui atlikti ir vieta ant denio, tinkama stebėtojo pareigoms atlikti, ir |
| --- | --- |

d)

stebėtojams suteikiama pakankamai vietos ant kapitono tiltelio ar locmano kabinoje kanceliariniam darbui atlikti ir vieta ant denio, tinkama stebėtojo pareigoms atlikti, ir

| e) | vėliavos valstybė narė užtikrina, kad kapitonai, įgula ir laivų savininkai netrukdytų stebėtojams vykdyti pareigų, jiems negrasintų, nesikištų į jų darbą, nedarytų jiems įtakos ir neduotų ar nebandytų duoti kyšių. |
| --- | --- |

e)

vėliavos valstybė narė užtikrina, kad kapitonai, įgula ir laivų savininkai netrukdytų stebėtojams vykdyti pareigų, jiems negrasintų, nesikištų į jų darbą, nedarytų jiems įtakos ir neduotų ar nebandytų duoti kyšių.

---

V PRIEDAS

MINIMALIEJI POVEIKIO MAŽINIMO PRIEMONIŲ TECHNINIAI STANDARTAI

| Poveikio mažinimo priemonė | Aprašymas | Specifikacija |
| --- | --- | --- |
| Žvejybos įrankiai užmetami naktį esant minimaliam denio apšvietimui | Žvejybos įrankių negalima užmesti tarp jūrinio saulėtekio ir jūrinio saulėlydžio. Denio apšvietimas turi būti minimalus. | Jūrinis saulėlydis ir jūrinis saulėtekis apibrėžiami atitinkamai platumai, vietos laikui ir datai skirtose jūrų astronominio metraščio lentelėse. Minimalus denio apšvietimas turi atitikti minimaliuosius saugos ir navigacijos standartus. |
| Paukščių baidymo lynai | Paukščių baidymo lynai ištempiami užmetant ūdas, kad atbaidytų prie šoninių lynų puolančius paukščius. | 35 m ilgio arba ilgesniems laivams taikomi reikalavimai:






  — | turi būti ištempiamas bent vienas paukščių baidymo lynas. Kai paukščių labai gausu arba jie labai aktyvūs, laivams rekomenduojama, jei praktiškai įmanoma, naudoti dar vieną paukščių baidymo lyno stiebą ir paukščių baidymo lyną. Abu paukščių baidymo lynai turėtų būti ištempiami tuo pat metu – po vieną iš abiejų užmetamos ūdos pusių, |

Poveikio mažinimo priemonė

Aprašymas

Specifikacija

Žvejybos įrankiai užmetami naktį esant minimaliam denio apšvietimui

Žvejybos įrankių negalima užmesti tarp jūrinio saulėtekio ir jūrinio saulėlydžio. Denio apšvietimas turi būti minimalus.

Jūrinis saulėlydis ir jūrinis saulėtekis apibrėžiami atitinkamai platumai, vietos laikui ir datai skirtose jūrų astronominio metraščio lentelėse. Minimalus denio apšvietimas turi atitikti minimaliuosius saugos ir navigacijos standartus.

Paukščių baidymo lynai

Paukščių baidymo lynai ištempiami užmetant ūdas, kad atbaidytų prie šoninių lynų puolančius paukščius.

35 m ilgio arba ilgesniems laivams taikomi reikalavimai:

—

turi būti ištempiamas bent vienas paukščių baidymo lynas. Kai paukščių labai gausu arba jie labai aktyvūs, laivams rekomenduojama, jei praktiškai įmanoma, naudoti dar vieną paukščių baidymo lyno stiebą ir paukščių baidymo lyną. Abu paukščių baidymo lynai turėtų būti ištempiami tuo pat metu – po vieną iš abiejų užmetamos ūdos pusių,

| — | ore esančios paukščių baidymo lyno dalies ilgis turi būti ne mažesnis kaip 100 m, |
| --- | --- |

—

ore esančios paukščių baidymo lyno dalies ilgis turi būti ne mažesnis kaip 100 m,

| — | ilgosios atšakos turi būti pakankamo ilgio, kad pasiektų vandens paviršių, kai jūra rami, |
| --- | --- |

—

ilgosios atšakos turi būti pakankamo ilgio, kad pasiektų vandens paviršių, kai jūra rami,

| — | ilgosios atšakos turi būti išdėstytos ne ilgesniais kaip 5 m intervalais. |
| --- | --- |

—

ilgosios atšakos turi būti išdėstytos ne ilgesniais kaip 5 m intervalais.

Trumpesniems nei 35 m ilgio laivams taikomi reikalavimai:

| — | turi būti ištempiamas bent vienas paukščių baidymo lynas, |
| --- | --- |

—

turi būti ištempiamas bent vienas paukščių baidymo lynas,

| — | ore esančios lyno dalies ilgis turi būti ne mažesnis kaip 75 m, |
| --- | --- |

—

ore esančios lyno dalies ilgis turi būti ne mažesnis kaip 75 m,

| — | turi būti naudojamos ilgosios ir (arba) trumposios (bet ilgesnės nei 1 m ilgio) atšakos; jos turi būti išdėstytos tokiais intervalais:






  — | trumposios: ne ilgesniais kaip 2 m intervalais, |
| --- | --- | --- |

—

turi būti naudojamos ilgosios ir (arba) trumposios (bet ilgesnės nei 1 m ilgio) atšakos; jos turi būti išdėstytos tokiais intervalais:

—

trumposios: ne ilgesniais kaip 2 m intervalais,

| — | ilgosios: pirmojoje 55 m paukščių baidymo lyno atkarpoje – ne ilgesniais kaip 5 m intervalais. |
| --- | --- |

—

ilgosios: pirmojoje 55 m paukščių baidymo lyno atkarpoje – ne ilgesniais kaip 5 m intervalais.

Tolesnėje dalyje „Papildomos paukščių baidymo lynų projektavimo ir naudojimo gairės“ pateikiama papildomų paukščių baidymo lynų projektavimo ir naudojimo gairių.

Lyno gramzdinimas svoriais

Lynų gramzdikliai turi būti tvirtinami prie ilginamųjų lynų prieš užmetant ūdą.

Didesnio kaip 45 g bendro svorio gramzdiklis turi būti tvirtinamas ne tolesniu kaip 1 m atstumu nuo kabliuko arba

didesnio kaip 60 g bendro svorio gramzdiklis turi būti tvirtinamas ne tolesniu kaip 3,5 m atstumu nuo kabliuko, arba

didesnio kaip 98 g bendro svorio gramzdiklis tūri būti tvirtinamas ne tolesniu kaip 4 m atstumu nuo kabliuko.

---

PAPILDOMOS PAUKŠČIŲ BAIDYMO LYNŲ PROJEKTAVIMO IR NAUDOJIMO GAIRĖS

Įvadas

Minimalieji paukščių baidymo lynų naudojimo techniniai standartai pateikti pirmiau pateiktoje lentelėje. Šios papildomos gairės skirtos padėti parengti ir įgyvendinti ūdomis žvejojantiems laivams skirtas taisykles dėl paukščių baidymo lynų. Nors šios gairės gana išsamios, skatinama eksperimentuojant gerinti paukščių baidymo lynų veiksmingumą laikantis pirmiau pateiktoje lentelėje išdėstytų reikalavimų. Gairėse atsižvelgiama į aplinkos ir veiklos kintamuosius veiksnius (pvz., oro sąlygas, užmetimo greitį ir laivo dydį); visi jie turi įtakos paukščių baidymo lyno veiksmingumui saugant jauką nuo paukščių ir atitinkamai jo konstrukcijai. Paukščių baidymo lynų konstrukcija ir naudojimas gali skirtis atsižvelgiant į šiuos kintamuosius veiksnius, tačiau negali būti pakenkta jų veiksmingumui. Numatoma ir toliau gerinti paukščių baidymo lynų konstrukciją, todėl ateityje šios gairės turėtų būti peržiūrimos.

Paukščių baidymo lynų konstrukcija

| 1. | Prie vandenyje esančios paukščių baidymo lyno dalies pritvirtintas tinkamas velkamas įtaisas gali pagerinti ore esančios lyno dalies ištempimą. |
| --- | --- |

1.

Prie vandenyje esančios paukščių baidymo lyno dalies pritvirtintas tinkamas velkamas įtaisas gali pagerinti ore esančios lyno dalies ištempimą.

| 2. | Virš vandens esanti lyno dalis turėtų būti pakankamai lengva, kad jos judėjimas būtų nenuspėjamas ir paukščiai prie jos nepriprastų, ir pakankamai sunki, kad lynas nepasislinktų dėl vėjo. |
| --- | --- |

2.

Virš vandens esanti lyno dalis turėtų būti pakankamai lengva, kad jos judėjimas būtų nenuspėjamas ir paukščiai prie jos nepriprastų, ir pakankamai sunki, kad lynas nepasislinktų dėl vėjo.

| 3. | Geriausia lyną tvirtinti prie laivo stipria cilindro formos lankstine jungtimi, kad jis mažiau painiotųsi. |
| --- | --- |

3.

Geriausia lyną tvirtinti prie laivo stipria cilindro formos lankstine jungtimi, kad jis mažiau painiotųsi.

| 4. | Atšakos turėtų būti iš ryškios medžiagos, kuri smarkiai ir nenuspėjamai judėtų (pvz., tvirtas plonas lynas, apgaubtas raudono poliuretano vamzdeliu). Prie paukščių baidymo lyno jos turėtų būti prikabintos tvirta trišake lankstine jungtimi (kuri taip pat mažintų painiojimąsi). |
| --- | --- |

4.

Atšakos turėtų būti iš ryškios medžiagos, kuri smarkiai ir nenuspėjamai judėtų (pvz., tvirtas plonas lynas, apgaubtas raudono poliuretano vamzdeliu). Prie paukščių baidymo lyno jos turėtų būti prikabintos tvirta trišake lankstine jungtimi (kuri taip pat mažintų painiojimąsi).

| 5. | Kiekvieną atšaką turėtų sudaryti dvi ar daugiau gijų. |
| --- | --- |

5.

Kiekvieną atšaką turėtų sudaryti dvi ar daugiau gijų.

| 6. | Kiekvieną atšakų porą turėtų būti įmanoma atskirti naudojant gnybtą, kad lyną būtų galima geriau suvynioti. |
| --- | --- |

6.

Kiekvieną atšakų porą turėtų būti įmanoma atskirti naudojant gnybtą, kad lyną būtų galima geriau suvynioti.

Paukščių baidymo lynų naudojimas

| 1. | Lynas turėtų būti prikabintas prie stiebo, pritvirtinto prie laivo. Paukščių baidymo lyno stiebas turėtų būti įtaisytas kuo aukščiau, kad lynas apsaugotų jauką dideliu atstumu nuo laivagalio ir nesusipainiotų su žvejybos įrankiu. Kuo aukštesnis stiebas, tuo geriau apsaugomas jaukas. Pavyzdžiui, jei stiebo aukštis yra apie 7 m virš vaterlinijos, jaukas gali būti apsaugotas maždaug 100 m atstumu. |
| --- | --- |

1.

Lynas turėtų būti prikabintas prie stiebo, pritvirtinto prie laivo. Paukščių baidymo lyno stiebas turėtų būti įtaisytas kuo aukščiau, kad lynas apsaugotų jauką dideliu atstumu nuo laivagalio ir nesusipainiotų su žvejybos įrankiu. Kuo aukštesnis stiebas, tuo geriau apsaugomas jaukas. Pavyzdžiui, jei stiebo aukštis yra apie 7 m virš vaterlinijos, jaukas gali būti apsaugotas maždaug 100 m atstumu.

| 2. | Jei laivai naudoja tik vieną paukščių baidymo lyną, jis turi būti ištemptas priešvėjinėje grimztančių jaukų pusėje. Jei kabliukai su jauku užmetami už kilvaterio, paukščių baidymo lynas turėtų būti pritvirtintas prie laivo kelių metrų atstumu nuo to laivo borto, per kurį užmetamas jaukas. Jei laivas naudoja du paukščių baidymo lynus, kabliukai su jauku turėtų būti užmetami tarp tų dviejų paukščių baidymo lynų esančiame plote. |
| --- | --- |

2.

Jei laivai naudoja tik vieną paukščių baidymo lyną, jis turi būti ištemptas priešvėjinėje grimztančių jaukų pusėje. Jei kabliukai su jauku užmetami už kilvaterio, paukščių baidymo lynas turėtų būti pritvirtintas prie laivo kelių metrų atstumu nuo to laivo borto, per kurį užmetamas jaukas. Jei laivas naudoja du paukščių baidymo lynus, kabliukai su jauku turėtų būti užmetami tarp tų dviejų paukščių baidymo lynų esančiame plote.

| 3. | Skatinama ištempti kelis paukščių baidymo lynus iš karto, kad jaukai būtų dar geriau apsaugoti nuo paukščių. |
| --- | --- |

3.

Skatinama ištempti kelis paukščių baidymo lynus iš karto, kad jaukai būtų dar geriau apsaugoti nuo paukščių.

| 4. | Kadangi lynas gali nutrūkti arba susipainioti, laive reikėtų turėti atsarginių paukščių baidymo lynų, kuriais būtų galima pakeisti sugadintus lynus ir užtikrinti, kad žvejybos operacijos nenutrūktų. Paukščių baidymo lynas gali būti su jungtimis, ties kuriomis lynas lengviau trūksta, kad kuo labiau sumažėtų saugos ir funkcinių problemų tais atvejais, jei ūda susimegztų arba susipainiotų su vandenyje esančia paukščių baidymo lyno dalimi. |
| --- | --- |

4.

Kadangi lynas gali nutrūkti arba susipainioti, laive reikėtų turėti atsarginių paukščių baidymo lynų, kuriais būtų galima pakeisti sugadintus lynus ir užtikrinti, kad žvejybos operacijos nenutrūktų. Paukščių baidymo lynas gali būti su jungtimis, ties kuriomis lynas lengviau trūksta, kad kuo labiau sumažėtų saugos ir funkcinių problemų tais atvejais, jei ūda susimegztų arba susipainiotų su vandenyje esančia paukščių baidymo lyno dalimi.

| 5. | Žvejai, naudojantys jauko užmetimo įrenginį, turi suderinti paukščių baidymo lyno ir jauko užmetimo įrenginio veikimą užtikrindami, kad jauko užmetimo įrenginys jauką užmestų tiesiai į paukščių baidymo lyno saugomą plotą. Tais atvejais, kai vienas arba daugiau jauko užmetimo įrenginių užmeta jauką už kairiojo ir dešiniojo bortų, turėtų būtų naudojami du paukščių baidymo lynai. |
| --- | --- |

5.

Žvejai, naudojantys jauko užmetimo įrenginį, turi suderinti paukščių baidymo lyno ir jauko užmetimo įrenginio veikimą užtikrindami, kad jauko užmetimo įrenginys jauką užmestų tiesiai į paukščių baidymo lyno saugomą plotą. Tais atvejais, kai vienas arba daugiau jauko užmetimo įrenginių užmeta jauką už kairiojo ir dešiniojo bortų, turėtų būtų naudojami du paukščių baidymo lynai.

| 6. | Užmesdami šoninius lynus rankomis žvejai turėtų užtikrinti, kad kabliukai su jauku ir suvyniotos šoninių lynų dalys būtų užmesti į paukščių baidymo lyno saugomą plotą, vengdami sraigto turbulencijos, kuri galėtų sulėtinti grimzdimą. |
| --- | --- |

6.

Užmesdami šoninius lynus rankomis žvejai turėtų užtikrinti, kad kabliukai su jauku ir suvyniotos šoninių lynų dalys būtų užmesti į paukščių baidymo lyno saugomą plotą, vengdami sraigto turbulencijos, kuri galėtų sulėtinti grimzdimą.

| 7. | Žvejai skatinami įsirengti rankines, elektrines arba hidraulines gerves, kad paukščių baidymo lynus būtų galima lengviau ištempti ir suvynioti. |
| --- | --- |

7.

Žvejai skatinami įsirengti rankines, elektrines arba hidraulines gerves, kad paukščių baidymo lynus būtų galima lengviau ištempti ir suvynioti.

---

VI PRIEDAS

IŠSAMŪS JŪRŲ VĖŽLIŲ PALEIDIMO REIKALAVIMAI

Saugus elgesys

| i) | Jei jūrų vėžlį reikia iškelti iš vandens, už kabliuko užsikabinęs arba į žvejybos įrankį įsipainiojęs jūrų vėžlys iškeliamas tam tinkamoje pintinėje arba panardinamajame tinklelyje. Jūrų vėžlio negalima traukti iš vandens žvejojimo lynu, prie kurio jis prisikabinęs arba į kurį jis yra įsipainiojęs. Jei jūrų vėžlio neįmanoma saugiai ištraukti iš vandens, įgula turėtų nupjauti lyną kuo arčiau kabliuko nepadarydama jūrų vėžliui bereikalingos papildomos žalos. |
| --- | --- |

i)

Jei jūrų vėžlį reikia iškelti iš vandens, už kabliuko užsikabinęs arba į žvejybos įrankį įsipainiojęs jūrų vėžlys iškeliamas tam tinkamoje pintinėje arba panardinamajame tinklelyje. Jūrų vėžlio negalima traukti iš vandens žvejojimo lynu, prie kurio jis prisikabinęs arba į kurį jis yra įsipainiojęs. Jei jūrų vėžlio neįmanoma saugiai ištraukti iš vandens, įgula turėtų nupjauti lyną kuo arčiau kabliuko nepadarydama jūrų vėžliui bereikalingos papildomos žalos.

| ii) | Jei sugautas ar įsipainiojęs jūrų vėžlys įkeliamas į laivą, laivo operatorius arba įgula, prieš jį paleisdama, įvertina jo būklę. Jei jūrų vėžliui sunku judėti arba jis nereaguoja į aplinką, prieš paleidžiant jis kiek praktiškai įmanoma laikomas laive ir jam suteikiama reikiama priežiūra, kad jo tikimybė išgyventi būtų kuo didesnė. Ta praktika išsamiau aprašyta FAO gairėse dėl jūrų vėžlių mirtingumo vykdant žvejybos operacijas mažinimo. |
| --- | --- |

ii)

Jei sugautas ar įsipainiojęs jūrų vėžlys įkeliamas į laivą, laivo operatorius arba įgula, prieš jį paleisdama, įvertina jo būklę. Jei jūrų vėžliui sunku judėti arba jis nereaguoja į aplinką, prieš paleidžiant jis kiek praktiškai įmanoma laikomas laive ir jam suteikiama reikiama priežiūra, kad jo tikimybė išgyventi būtų kuo didesnė. Ta praktika išsamiau aprašyta FAO gairėse dėl jūrų vėžlių mirtingumo vykdant žvejybos operacijas mažinimo.

| iii) | Kiek praktiškai įmanoma, vykdant žvejybos operacijas arba nacionalines stebėtojų programas (pvz., ženklinimo veiklą) su vėžliais elgiamasi pagal FAO gaires dėl jūrų vėžlių mirtingumo vykdant žvejybos operacijas mažinimo. |
| --- | --- |

iii)

Kiek praktiškai įmanoma, vykdant žvejybos operacijas arba nacionalines stebėtojų programas (pvz., ženklinimo veiklą) su vėžliais elgiamasi pagal FAO gaires dėl jūrų vėžlių mirtingumo vykdant žvejybos operacijas mažinimo.

Lynų pjoviklių naudojimas

| i) | Ūdomis žvejojančiuose laivuose turi būti lynų pjoviklių – jie turi būti naudojami paleidžiant jūrų vėžlius, kai kabliuko atkabinti nepadarant vėžliui žalos neįmanoma. |
| --- | --- |

i)

Ūdomis žvejojančiuose laivuose turi būti lynų pjoviklių – jie turi būti naudojami paleidžiant jūrų vėžlius, kai kabliuko atkabinti nepadarant vėžliui žalos neįmanoma.

| ii) | Kitų tipų laivuose, naudojančiuose žvejybos įrankius, į kuriuos gali įsipainioti jūrų vėžliai, turi būti lynų pjoviklių – jie turi būti naudojami, kad jūrų vėžliai būtų saugiai išpainioti iš žvejybos įrankio ir paleisti. |
| --- | --- |

ii)

Kitų tipų laivuose, naudojančiuose žvejybos įrankius, į kuriuos gali įsipainioti jūrų vėžliai, turi būti lynų pjoviklių – jie turi būti naudojami, kad jūrų vėžliai būtų saugiai išpainioti iš žvejybos įrankio ir paleisti.

Kabliukų atkabinimo įrankių naudojimas

| i) | Ūdomis žvejojančiuose laivuose turi būti kabliukų atkabinimo įrankių – jie turi būti naudojami kabliukams iš jūrų vėžlių veiksmingai pašalinti. |
| --- | --- |

i)

Ūdomis žvejojančiuose laivuose turi būti kabliukų atkabinimo įrankių – jie turi būti naudojami kabliukams iš jūrų vėžlių veiksmingai pašalinti.

| ii) | Jei vėžlys kabliuką prarijo, to kabliuko pašalinti nebandoma. Tokiu atveju lynas nupjaunamas kuo arčiau kabliuko nepadarant jūrų vėžliui bereikalingos papildomos žalos. |
| --- | --- |

ii)

Jei vėžlys kabliuką prarijo, to kabliuko pašalinti nebandoma. Tokiu atveju lynas nupjaunamas kuo arčiau kabliuko nepadarant jūrų vėžliui bereikalingos papildomos žalos.

---

VII PRIEDAS

PERKROVIMAS UOSTE

1.   Kai Sąjungos laivai uoste perkrauna tunus ir tunams giminingų rūšių žuvis, ir kitų rūšių žuvis, sužvejotas vykdant tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų žvejybą ICCAT konvencijos rajone, arba kai toks perkrovimas vykdomas Sąjungos uostuose, laikomasi toliau nurodytų procedūrų.

Pareiga pranešti

2.   Žvejybos laivas

2.1.   Žvejybos laivo kapitonas likus ne mažiau kaip 48 valandoms iki perkrovimo operacijų uosto valstybės institucijoms privalo pranešti transportinio laivo pavadinimą ir perkrovimo datą / laiką.

2.2.   Žvejybos laivo kapitonas perkrovimo metu savo vėliavos valstybei narei praneša:

| — | perkrauti numatytus tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų kiekius pagal išteklius (jei įmanoma), |
| --- | --- |

—

perkrauti numatytus tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų kiekius pagal išteklius (jei įmanoma),

| — | perkrauti numatytus kitų rūšių žuvų, sužvejotų vykdant tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų žvejybą, kiekius pagal rūšis, jei jos yra žinomos, |
| --- | --- |

—

perkrauti numatytus kitų rūšių žuvų, sužvejotų vykdant tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų žvejybą, kiekius pagal rūšis, jei jos yra žinomos,

| — | perkrovimo datą ir vietą, |
| --- | --- |

—

perkrovimo datą ir vietą,

| — | transportinio laivo, į kurį perkraunamos žuvys, pavadinimą, registracijos numerį bei vėliavos valstybę ir |
| --- | --- |

—

transportinio laivo, į kurį perkraunamos žuvys, pavadinimą, registracijos numerį bei vėliavos valstybę ir

| — | žuvų (pagal rūšis ir atitinkamais atvejais pagal išteklius) sužvejojimo geografinę vietą pagal ICCAT statistinius rajonus. |
| --- | --- |

—

žuvų (pagal rūšis ir atitinkamais atvejais pagal išteklius) sužvejojimo geografinę vietą pagal ICCAT statistinius rajonus.

2.3.   Atitinkamo žvejybos laivo kapitonas užpildo ir ne vėliau kaip per 15 dienų po perkrovimo savo vėliavos valstybei narei nusiunčia ICCAT perkrovimo deklaraciją, kartu, kai taikytina, nurodydamas savo laivui priskirtą numerį ICCAT žvejybos laivų registre.

3.   Laivas, į kurį perkraunamos žuvys

3.1.   Transportinio laivo, į kurį perkraunamos žuvys, kapitonas likus ne mažiau kaip 24 valandoms iki perkrovimo pradžios ir pabaigus perkrovimą uosto valstybės institucijoms praneša sužvejotų tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų, perkrautų į jo laivą, kiekius, užpildo ICCAT perkrovimo deklaraciją ir per 24 valandas ją nusiunčia kompetentingoms institucijoms.

3.2.   Transportinio laivo, į kurį perkraunamos žuvys, kapitonas užpildo ICCAT perkrovimo deklaraciją ir likus ne mažiau kaip 48 valandoms iki žuvų iškrovimo ją nusiunčia iškrovimo valstybės kompetentingoms institucijoms.

Uosto valstybės ir iškrovimo valstybės bendradarbiavimas

4.   Ankstesniuose punktuose minėtos uosto valstybė ir iškrovimo valstybė peržiūri pagal šio priedo nuostatas gautą informaciją (jei reikia, bendradarbiaudamos su žvejybos laivo vėliavos KSŠ) siekdamos patikrinti, ar sutampa kiekvieno laivo pranešti sužvejoti, perkrauti ir iškrauti žuvų kiekiai. Tas tikrinimas atliekamas kuo mažiau trikdant laivo veiklą, vengiant sukelti nepatogumų ir nepakenkiant žuvų kokybei.

Ataskaitų teikimas

5.   Kiekviena žvejybos laivo vėliavos valstybė narė į savo metinę ICCAT skirtą ataskaitą įtraukia jos laivų atliktų perkrovimų duomenis.

---

VIII PRIEDAS

ICCAT PERKROVIMO JŪROJE REGIONINIŲ STEBĖTOJŲ PROGRAMA

| 1. | Valstybių narių reikalavimu transportiniuose laivuose, įtrauktuose į laivų, į kuriuos leidžiama ICCAT konvencijos rajone perkrauti žuvis ir kurie vykdo perkrovimą jūroje, ICCAT registrą, per kiekvieną perkrovimo ICCAT konvencijos rajone operaciją turi būti ICCAT regioninis stebėtojas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stebėtojus skiria ICCAT ir jie stebėjimą vykdo transportiniuose laivuose, į kuriuos leidžiama ICCAT konvencijos rajone perkrauti žuvis iš didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, plaukiojančių su KSŠ, kuri įgyvendina ICCAT regioninių stebėtojų programą, vėliava. |
| --- | --- |

2.

Stebėtojų skyrimas

| 3. | Paskirtieji stebėtojai turi turėti šias užduotims atlikti reikalingas kvalifikacijas:






  — | įrodytą gebėjimą atpažinti ICCAT rūšis ir žvejybos įrankius, akivaizdžią pirmenybę teikiant stebėtojams, turintiems stebėtojo darbo pelaginėmis ūdomis žvejojančiuose laivuose patirties, |
| --- | --- | --- |

3.

—

įrodytą gebėjimą atpažinti ICCAT rūšis ir žvejybos įrankius, akivaizdžią pirmenybę teikiant stebėtojams, turintiems stebėtojo darbo pelaginėmis ūdomis žvejojančiuose laivuose patirties,

| — | pakankamų žinių apie ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, |
| --- | --- |

—

pakankamų žinių apie ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones,

| — | gebėjimą vykdyti stebėjimą ir tiksliai registruoti duomenis, |
| --- | --- |

—

gebėjimą vykdyti stebėjimą ir tiksliai registruoti duomenis,

| — | pakankamų stebimo laivo vėliavos valstybės kalbos žinių. |
| --- | --- |

—

pakankamų stebimo laivo vėliavos valstybės kalbos žinių.

Stebėtojų pareigos

| 4. | Stebėtojai:






  a) | turi būti baigę techninio mokymo kursus, kaip reikalaujama pagal ICCAT nustatytas gaires; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

turi būti baigę techninio mokymo kursus, kaip reikalaujama pagal ICCAT nustatytas gaires;

| b) | negali būti transportinio laivo, į kurį perkraunamos žuvys, vėliavos valstybės piliečiai; |
| --- | --- |

b)

negali būti transportinio laivo, į kurį perkraunamos žuvys, vėliavos valstybės piliečiai;

| c) | turi gebėti atlikti 5 punkte išdėstytas pareigas; |
| --- | --- |

c)

turi gebėti atlikti 5 punkte išdėstytas pareigas;

| d) | turi būti įtraukti į ICCAT tvarkomą stebėtojų sąrašą; |
| --- | --- |

d)

turi būti įtraukti į ICCAT tvarkomą stebėtojų sąrašą;

| e) | negali būti didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų ar transportinių laivų įgulos nariai arba didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų ar transportinių laivų bendrovių darbuotojai. |
| --- | --- |

e)

negali būti didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų ar transportinių laivų įgulos nariai arba didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų ar transportinių laivų bendrovių darbuotojai.

| 5. | Stebėtojas stebi, kaip didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas ir transportinis laivas laikosi ICCAT priimtų atitinkamų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių. Stebėtojų užduotys visų pirma yra šios:






  5.1. | apsilankyti dideliame pelaginėmis ūdomis žvejojančiame laive, iš kurio ketinama perkrauti žuvis į transportinį laivą, atsižvelgiant į 9 punkte išdėstytus reikalavimus, ir prieš pradedant perkrovimą:






  a) | patikrinti, ar galioja žvejybos laivo leidimas arba licencija žvejoti tunus ir tunams giminingų rūšių žuvis, ir kitų rūšių žuvis, sužvejojamas vykdant tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų žvejybą ICCAT konvencijos rajone; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

5.1.

apsilankyti dideliame pelaginėmis ūdomis žvejojančiame laive, iš kurio ketinama perkrauti žuvis į transportinį laivą, atsižvelgiant į 9 punkte išdėstytus reikalavimus, ir prieš pradedant perkrovimą:

a)

patikrinti, ar galioja žvejybos laivo leidimas arba licencija žvejoti tunus ir tunams giminingų rūšių žuvis, ir kitų rūšių žuvis, sužvejojamas vykdant tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų žvejybą ICCAT konvencijos rajone;

| b) | patikrinti išankstinius leidimus perkrauti žuvis jūroje, kuriuos žvejybos laivui išdavė vėliavos KSŠ ir atitinkamais atvejais pakrantės valstybė; |
| --- | --- |

b)

patikrinti išankstinius leidimus perkrauti žuvis jūroje, kuriuos žvejybos laivui išdavė vėliavos KSŠ ir atitinkamais atvejais pakrantės valstybė;

| c) | patikrinti ir užregistruoti visą laive esančių žuvų kiekį pagal rūšis ir, jei įmanoma, pagal išteklius ir į transportinį laivą numatytus perkrauti kiekius; |
| --- | --- |

c)

patikrinti ir užregistruoti visą laive esančių žuvų kiekį pagal rūšis ir, jei įmanoma, pagal išteklius ir į transportinį laivą numatytus perkrauti kiekius;

| d) | patikrinti, ar veikia laivų stebėjimo sistema (LSS), ir, jei įmanoma, peržiūrėti laivo žurnalą ir patikrinti jo įrašus; |
| --- | --- |

d)

patikrinti, ar veikia laivų stebėjimo sistema (LSS), ir, jei įmanoma, peržiūrėti laivo žurnalą ir patikrinti jo įrašus;

| e) | patikrinti, ar laive yra iš kitų laivų perkeltų žuvų, ir tokio perkėlimo dokumentus; |
| --- | --- |

e)

patikrinti, ar laive yra iš kitų laivų perkeltų žuvų, ir tokio perkėlimo dokumentus;

| f) | pastebėjus su žvejybos laivu susijusių pažeidimų požymių, nedelsiant apie pažeidimą (-us) pranešti transportinio laivo kapitonui (deramai atsižvelgus į visus saugumo aspektus) ir stebėtojų programą įgyvendinančiai bendrovei; pastaroji tą informaciją nedelsdama perduoda žvejybos laivo vėliavos KSŠ institucijoms, ir |
| --- | --- |

f)

pastebėjus su žvejybos laivu susijusių pažeidimų požymių, nedelsiant apie pažeidimą (-us) pranešti transportinio laivo kapitonui (deramai atsižvelgus į visus saugumo aspektus) ir stebėtojų programą įgyvendinančiai bendrovei; pastaroji tą informaciją nedelsdama perduoda žvejybos laivo vėliavos KSŠ institucijoms, ir

| g) | vykdant pareigas žvejybos laive gautus rezultatus užregistruoti stebėtojo ataskaitoje; |
| --- | --- |

g)

vykdant pareigas žvejybos laive gautus rezultatus užregistruoti stebėtojo ataskaitoje;

| 5.2. | stebėti transportinio laivo veiklą ir:






  a) | registruoti duomenis apie vykdomą perkrovimo veiklą ir teikti tos veiklos ataskaitas; |
| --- | --- | --- |

5.2.

stebėti transportinio laivo veiklą ir:

a)

registruoti duomenis apie vykdomą perkrovimo veiklą ir teikti tos veiklos ataskaitas;

| b) | tikrinti laivo geografines koordinates jam vykdant perkrovimą; |
| --- | --- |

b)

tikrinti laivo geografines koordinates jam vykdant perkrovimą;

| c) | stebėti ir apytikriai įvertinti perkraunamus tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų kiekius pagal rūšis, jei jos yra žinomos, ir, jei įmanoma, pagal išteklius; |
| --- | --- |

c)

stebėti ir apytikriai įvertinti perkraunamus tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų kiekius pagal rūšis, jei jos yra žinomos, ir, jei įmanoma, pagal išteklius;

| d) | stebėti ir apytikriai įvertinti kitų rūšių žuvų, sužvejotų vykdant tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų žvejybą, kiekius pagal rūšis, jei jos yra žinomos; |
| --- | --- |

d)

stebėti ir apytikriai įvertinti kitų rūšių žuvų, sužvejotų vykdant tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų žvejybą, kiekius pagal rūšis, jei jos yra žinomos;

| e) | patikrinti ir užregistruoti atitinkamo didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo pavadinimą ir jo numerį ICCAT registre; |
| --- | --- |

e)

patikrinti ir užregistruoti atitinkamo didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo pavadinimą ir jo numerį ICCAT registre;

| f) | patikrinti perkrovimo deklaracijoje įrašytus duomenis, be kita ko, jei įmanoma, palyginant juos su didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo žurnalo įrašais; |
| --- | --- |

f)

patikrinti perkrovimo deklaracijoje įrašytus duomenis, be kita ko, jei įmanoma, palyginant juos su didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo žurnalo įrašais;

| g) | patvirtinti perkrovimo deklaracijoje įrašytus duomenis; |
| --- | --- |

g)

patvirtinti perkrovimo deklaracijoje įrašytus duomenis;

| h) | perkrovimo deklaraciją patvirtinti parašu ir |
| --- | --- |

h)

perkrovimo deklaraciją patvirtinti parašu ir

| i) | stebėti ir apytikriai įvertinti produktų, iškraunamų uoste, kuriame stebėtojas išsilaipina, kiekius pagal rūšis siekiant patikrinti, ar jie atitinka kiekius, gautus per perkrovimą jūroje; |
| --- | --- |

i)

stebėti ir apytikriai įvertinti produktų, iškraunamų uoste, kuriame stebėtojas išsilaipina, kiekius pagal rūšis siekiant patikrinti, ar jie atitinka kiekius, gautus per perkrovimą jūroje;

| 5.3. | be to, stebėtojai:






  a) | kasdien parengia transportinio laivo vykdomos perkrovimo veiklos ataskaitą; |
| --- | --- | --- |

5.3.

be to, stebėtojai:

a)

kasdien parengia transportinio laivo vykdomos perkrovimo veiklos ataskaitą;

| b) | rengia bendrąsias ataskaitas, kuriose pateikiama informacija, surinkta vykdant stebėtojo pareigas, ir suteikia kapitonui galimybę į ataskaitas įtraukti bet kokią aktualią informaciją; |
| --- | --- |

b)

rengia bendrąsias ataskaitas, kuriose pateikiama informacija, surinkta vykdant stebėtojo pareigas, ir suteikia kapitonui galimybę į ataskaitas įtraukti bet kokią aktualią informaciją;

| c) | per 20 dienų po stebėjimo laikotarpio pabaigos b punkte nurodytą bendrąją ataskaitą pateikia ICCAT sekretoriatui; |
| --- | --- |

c)

per 20 dienų po stebėjimo laikotarpio pabaigos b punkte nurodytą bendrąją ataskaitą pateikia ICCAT sekretoriatui;

| d) | atlieka kitas ICCAT nustatytas funkcijas. |
| --- | --- |

d)

atlieka kitas ICCAT nustatytas funkcijas.

| 6. | Stebėtojai visą su didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų ir jų savininkų atliktomis žvejybos operacijomis susijusią informaciją laiko konfidencialia ir su šiuo reikalavimu, kuris yra skyrimo stebėtoju sąlyga, sutinka raštu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Stebėtojai laikosi vėliavos valstybės narės (ir atitinkamais atvejais pakrantės valstybės), kurios jurisdikcijai priklauso laivas, į kurį jie paskirti, įstatymuose ir kituose teisės aktuose nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Stebėtojai laikosi hierarchijos ir visuotinių elgesio taisyklių, taikomų visam laivo personalui, jei šios taisyklės yra suderinamos su šioje programoje nustatytomis stebėtojų pareigomis ir 9 punkte išdėstytomis laivo personalo pareigomis. |
| --- | --- |

8.

Transportinių laivų vėliavos valstybių pareigos

| 9. | Transportinių laivų vėliavos valstybėms ir kapitonams taikomos visų pirma šios su regioninių stebėtojų programos įgyvendinimu susijusios sąlygos:






  a) | stebėtojams leidžiama bendrauti su laivo personalu ir jiems suteikiama prieiga prie atitinkamų dokumentų, žvejybos įrankių ir įrangos; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

stebėtojams leidžiama bendrauti su laivo personalu ir jiems suteikiama prieiga prie atitinkamų dokumentų, žvejybos įrankių ir įrangos;

| b) | kad stebėtojams būtų lengviau atlikti 5 punkte išdėstytas pareigas, jų prašymu jiems taip pat suteikiama prieiga prie šios įrangos (jeigu tokia įranga yra laive, į kurį jie yra paskirti):






  i) | palydovinės navigacijos įrangos; |
| --- | --- | --- |

b)

kad stebėtojams būtų lengviau atlikti 5 punkte išdėstytas pareigas, jų prašymu jiems taip pat suteikiama prieiga prie šios įrangos (jeigu tokia įranga yra laive, į kurį jie yra paskirti):

i)

palydovinės navigacijos įrangos;

| ii) | radiolokacinio vaizdo ekranų, kai jie naudojami; |
| --- | --- |

ii)

radiolokacinio vaizdo ekranų, kai jie naudojami;

| iii) | elektroninių ryšio priemonių ir |
| --- | --- |

iii)

elektroninių ryšio priemonių ir

| iv) | perkraunamiems produktams sverti naudojamų svarstyklių; |
| --- | --- |

iv)

perkraunamiems produktams sverti naudojamų svarstyklių;

| c) | stebėtojams užtikrinami tokie patys patogumai, įskaitant gyvenamąją patalpą, maistą ir tinkamas sanitarines sąlygas, kokiais naudojasi aukštesnio rango laivo įgulos nariai; |
| --- | --- |

c)

stebėtojams užtikrinami tokie patys patogumai, įskaitant gyvenamąją patalpą, maistą ir tinkamas sanitarines sąlygas, kokiais naudojasi aukštesnio rango laivo įgulos nariai;

| d) | stebėtojams suteikiama pakankamai vietos ant kapitono tiltelio ar locmano kabinoje kanceliariniam darbui atlikti ir pakankamai vietos ant denio stebėtojo pareigoms atlikti; |
| --- | --- |

d)

stebėtojams suteikiama pakankamai vietos ant kapitono tiltelio ar locmano kabinoje kanceliariniam darbui atlikti ir pakankamai vietos ant denio stebėtojo pareigoms atlikti;

| e) | stebėtojams leidžiama pasirinkti tinkamiausią vietą ir metodą perkrovimo operacijoms stebėti ir vertinti, kokių rūšių ir (arba) išteklių žuvys iškraunamos ir kokiais kiekiais. Tuo tikslu ir tinkamai atsižvelgdamas į saugos reikalavimus ir praktines galimybes, transportinio laivo kapitonas sudaro stebėtojui tinkamas darbo sąlygas – be kita ko, stebėtojo prašymu laikinai sukrauna tikrintinus produktus transportinio laivo denyje ir stebėtojams suteikia pakankamai laiko pareigoms atlikti. Stebėjimas vykdomas kuo mažiau trikdant laivo veiklą ir nepakenkiant perkraunamų produktų kokybei; |
| --- | --- |

e)

stebėtojams leidžiama pasirinkti tinkamiausią vietą ir metodą perkrovimo operacijoms stebėti ir vertinti, kokių rūšių ir (arba) išteklių žuvys iškraunamos ir kokiais kiekiais. Tuo tikslu ir tinkamai atsižvelgdamas į saugos reikalavimus ir praktines galimybes, transportinio laivo kapitonas sudaro stebėtojui tinkamas darbo sąlygas – be kita ko, stebėtojo prašymu laikinai sukrauna tikrintinus produktus transportinio laivo denyje ir stebėtojams suteikia pakankamai laiko pareigoms atlikti. Stebėjimas vykdomas kuo mažiau trikdant laivo veiklą ir nepakenkiant perkraunamų produktų kokybei;

| f) | atsižvelgdamas į 10 punkto nuostatas transportinio laivo kapitonas užtikrina, kad stebėtojui būtų suteikiama visa būtina pagalba, kad jis galėtų saugiai persikelti iš transportinio laivo į žvejybos laivą, jei oro sąlygos ir kitos aplinkybės yra tinkamos, ir |
| --- | --- |

f)

atsižvelgdamas į 10 punkto nuostatas transportinio laivo kapitonas užtikrina, kad stebėtojui būtų suteikiama visa būtina pagalba, kad jis galėtų saugiai persikelti iš transportinio laivo į žvejybos laivą, jei oro sąlygos ir kitos aplinkybės yra tinkamos, ir

| g) | vėliavos valstybė užtikrina, kad kapitonai, įgula ir laivų savininkai netrukdytų stebėtojams vykdyti pareigų, jiems negrasintų, nesikištų į jų darbą, nedarytų jiems įtakos ir neduotų ar nebandytų duoti kyšių. |
| --- | --- |

g)

vėliavos valstybė užtikrina, kad kapitonai, įgula ir laivų savininkai netrukdytų stebėtojams vykdyti pareigų, jiems negrasintų, nesikištų į jų darbą, nedarytų jiems įtakos ir neduotų ar nebandytų duoti kyšių.

Didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų pareigos perkrovimo metu

| 10. | Jei oro sąlygos ir kitos aplinkybės yra tinkamos, stebėtojams leidžiama apsilankyti žvejybos laive ir bendrauti su laivo personalu, jiems suteikiama prieiga prie atitinkamų dokumentų ir leidžiama patekti į reikiamas laivo vietas, kad jie galėtų atlikti 5 punkte išdėstytas pareigas. Žvejybos laivo kapitonas užtikrina, kad stebėtojui būtų suteikiama visa būtina pagalba, kad jis galėtų saugiai persikelti iš transportinio laivo į žvejybos laivą. Jei dėl nepalankių aplinkybių stebėtojui būtų pernelyg rizikinga bandyti patekti į didelį pelaginėmis ūdomis žvejojantį laivą prieš pradedant perkrovimo operacijas, šios operacijos vis tiek gali būti vykdomos. |
| --- | --- |

10.

Stebėtojų mokesčiai

| 11. | Šios programos įgyvendinimo išlaidas padengia didelio pelaginėmis ūdomis plaukiojančio laivo, kuris nori vykdyti perkrovimo operacijas, vėliavos KSŠ. Mokesčio dydis apskaičiuojamas remiantis bendromis programos išlaidomis. Tas mokestis pervedamas į tam skirtą ICCAT sekretoriato sąskaitą, o ICCAT sekretoriatas tvarko su programos įgyvendinimu susijusią sąskaitą. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dideli pelaginėmis ūdomis žvejojantys laivai gali dalyvauti jūroje vykdomoje perkrovimo programoje tik tuo atveju, jei yra sumokėję 11 punkte nurodytą mokestį. |
| --- | --- |

12.

---

DIREKTYVOS

| 2017 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 315/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 315/40

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2017/2108

2017 m. lapkričio 15 d.

kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | siekiant išlaikyti aukštą saugos lygį, taigi ir keleivių pasitikėjimą, kuris užtikrinamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/45/EB (3) nustatytais bendrais saugos standartais, ir vienodas veiklos sąlygas, reikia patobulinti tos direktyvos taikymą. Direktyva 2009/45/EB turėtų būti taikoma tik keleiviniams laivams ir plaukiojančiosioms priemonėms, kuriems skirti ta direktyva nustatyti saugos standartai. Todėl į tos direktyvos taikymo sritį turėtų būti neįtraukti įvairių konkrečių rūšių laivai, ir visų pirma, barkasai, burlaiviai ar laivai, kuriais plukdomas apmokytas personalas, pavyzdžiui, į jūroje esančius įrenginius, kurio darbas nesusijęs su laivo veikla; |
| --- | --- |

(1)

siekiant išlaikyti aukštą saugos lygį, taigi ir keleivių pasitikėjimą, kuris užtikrinamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/45/EB (3) nustatytais bendrais saugos standartais, ir vienodas veiklos sąlygas, reikia patobulinti tos direktyvos taikymą. Direktyva 2009/45/EB turėtų būti taikoma tik keleiviniams laivams ir plaukiojančiosioms priemonėms, kuriems skirti ta direktyva nustatyti saugos standartai. Todėl į tos direktyvos taikymo sritį turėtų būti neįtraukti įvairių konkrečių rūšių laivai, ir visų pirma, barkasai, burlaiviai ar laivai, kuriais plukdomas apmokytas personalas, pavyzdžiui, į jūroje esančius įrenginius, kurio darbas nesusijęs su laivo veikla;

| (2) | laive esantys barkasai naudojami keleiviams iš keleivinių laivų trumpiausiu jūros maršrutu perkelti tiesiai į krantą ir atgal. Jie netinka ir neturėtų būti naudojami kitų rūšių paslaugoms, pavyzdžiui, pakrančių apžvalginėms ekskursijoms, teikti. Tokias ekskursijas turėtų vykdyti laivai, atitinkantys keleiviniams laivams keliamus pakrantės valstybės reikalavimus, kaip nustatyta, be kita ko, TJO gairėse (MSC.1/Circ.1417 dėl keleivinių laivų barkasams taikomų gairių). Valstybės narės ir Komisija turėtų skatinti TJO diskusijas dėl šių gairių peržiūros siekiant padidinti saugą. Komisija turėtų įvertinti, ar reikia, kad tos gairės taptų privalomos; |
| --- | --- |

(2)

laive esantys barkasai naudojami keleiviams iš keleivinių laivų trumpiausiu jūros maršrutu perkelti tiesiai į krantą ir atgal. Jie netinka ir neturėtų būti naudojami kitų rūšių paslaugoms, pavyzdžiui, pakrančių apžvalginėms ekskursijoms, teikti. Tokias ekskursijas turėtų vykdyti laivai, atitinkantys keleiviniams laivams keliamus pakrantės valstybės reikalavimus, kaip nustatyta, be kita ko, TJO gairėse (MSC.1/Circ.1417 dėl keleivinių laivų barkasams taikomų gairių). Valstybės narės ir Komisija turėtų skatinti TJO diskusijas dėl šių gairių peržiūros siekiant padidinti saugą. Komisija turėtų įvertinti, ar reikia, kad tos gairės taptų privalomos;

| (3) | į Direktyvos 2009/45/EB taikymo sritį nepatenka ne mechaninėmis priemonėmis varomi keleiviniai laivai. Pagal tą direktyvą burlaiviai neturėtų būti sertifikuojami, jei jų mechaninio varymo priemonės numatytos tik pagalbiniam naudojimui arba naudojimui avarijos atveju. Todėl Komisija turėtų ne vėliau kaip iki 2020 m. įvertinti šios kategorijos keleiviniams laivams taikomų bendrų Europos reikalavimų poreikį; |
| --- | --- |

(3)

į Direktyvos 2009/45/EB taikymo sritį nepatenka ne mechaninėmis priemonėmis varomi keleiviniai laivai. Pagal tą direktyvą burlaiviai neturėtų būti sertifikuojami, jei jų mechaninio varymo priemonės numatytos tik pagalbiniam naudojimui arba naudojimui avarijos atveju. Todėl Komisija turėtų ne vėliau kaip iki 2020 m. įvertinti šios kategorijos keleiviniams laivams taikomų bendrų Europos reikalavimų poreikį;

| (4) | jūroje esantiems įrenginiams aptarnauti naudojami pramonės darbuotojus plukdantys laivai. Tie pramonės darbuotojai privalo sėkmingai baigti privalomus saugos mokymus ir atitikti tam tikrus privalomus sveikatos būklės kriterijus. Todėl jiems turėtų būti taikomos kitos specialios saugos taisyklės, nepatenkančios į šios direktyvos taikymo sritį. TJO priėmus rezoliuciją MSC.418(97) valstybės narės ir Komisija turėtų aktyviau remti TJO veiklą atviros jūros laivų saugos standartų srityje; |
| --- | --- |

(4)

jūroje esantiems įrenginiams aptarnauti naudojami pramonės darbuotojus plukdantys laivai. Tie pramonės darbuotojai privalo sėkmingai baigti privalomus saugos mokymus ir atitikti tam tikrus privalomus sveikatos būklės kriterijus. Todėl jiems turėtų būti taikomos kitos specialios saugos taisyklės, nepatenkančios į šios direktyvos taikymo sritį. TJO priėmus rezoliuciją MSC.418(97) valstybės narės ir Komisija turėtų aktyviau remti TJO veiklą atviros jūros laivų saugos standartų srityje;

| (5) | įgyvendinant Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) paaiškėjo, kad ne visos valstybės narės sertifikuoja aliumininius laivus pagal Direktyvą 2009/45/EB. Todėl susidaro nevienodos sąlygos ir negali būti pasiektas tikslas užtikrinti bendrą aukštą saugos lygį Sąjungoje vidaus maršrutais laivais keliaujantiems keleiviams. Siekiant išvengti nevienodo taikymo, kurį lemia skirtingi aliuminio kaip lygiavertės medžiagos apibrėžties ir atitinkamų gaisrinės saugos standartų aiškinimai, ir dėl to kyla skirtingai interpretuojama direktyvos taikymo sritis, Direktyvoje 2009/45/EB turėtų būti aiškiau išdėstyta lygiavertės medžiagos apibrėžtis. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nuspręsti taikyti griežtesnes gaisrinės saugos priemones laikantis šios direktyvos nuostatų dėl papildomų saugos reikalavimų; |
| --- | --- |

(5)

įgyvendinant Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) paaiškėjo, kad ne visos valstybės narės sertifikuoja aliumininius laivus pagal Direktyvą 2009/45/EB. Todėl susidaro nevienodos sąlygos ir negali būti pasiektas tikslas užtikrinti bendrą aukštą saugos lygį Sąjungoje vidaus maršrutais laivais keliaujantiems keleiviams. Siekiant išvengti nevienodo taikymo, kurį lemia skirtingi aliuminio kaip lygiavertės medžiagos apibrėžties ir atitinkamų gaisrinės saugos standartų aiškinimai, ir dėl to kyla skirtingai interpretuojama direktyvos taikymo sritis, Direktyvoje 2009/45/EB turėtų būti aiškiau išdėstyta lygiavertės medžiagos apibrėžtis. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nuspręsti taikyti griežtesnes gaisrinės saugos priemones laikantis šios direktyvos nuostatų dėl papildomų saugos reikalavimų;

| (6) | dideliu keleivinių laivų, kurių konstrukcijoje yra aliuminio lydinio, skaičiumi užtikrinamas reguliarus ir dažnas susisiekimas jūra tarp skirtingų valstybės narės uostų. Kadangi dėl šios direktyvos reikalavimų laikymosi atsirastų rimtų pasekmių tokioms transporto operacijoms ir susijusioms socialinėms ir ekonominėms sąlygoms, taip pat atsirastų finansinis ir techninis poveikis esamiems ir naujiems laivams, tos valstybės narės turėtų turėti galimybę ribotą laikotarpį tokiems keleiviniams laivams taikyti nacionalinę teisę, kartu užtikrindamos, kad būtų tinkamai išlaikytas saugos lygis; |
| --- | --- |

(6)

dideliu keleivinių laivų, kurių konstrukcijoje yra aliuminio lydinio, skaičiumi užtikrinamas reguliarus ir dažnas susisiekimas jūra tarp skirtingų valstybės narės uostų. Kadangi dėl šios direktyvos reikalavimų laikymosi atsirastų rimtų pasekmių tokioms transporto operacijoms ir susijusioms socialinėms ir ekonominėms sąlygoms, taip pat atsirastų finansinis ir techninis poveikis esamiems ir naujiems laivams, tos valstybės narės turėtų turėti galimybę ribotą laikotarpį tokiems keleiviniams laivams taikyti nacionalinę teisę, kartu užtikrindamos, kad būtų tinkamai išlaikytas saugos lygis;

| (7) | siekiant didesnio teisinio aiškumo bei nuoseklumo ir tokiu būdu didesnės saugos, keletą apibrėžčių ir nuorodų reikėtų atnaujinti ir labiau suderinti su susijusiomis tarptautinėmis ar Sąjungos taisyklėmis. Tačiau tai turėtų būti daroma atidžiai, kad nebūtų pakeista esama Direktyvos 2009/45/EB taikymo sritis. Visų pirma, tradicinio laivo apibrėžtis turėtų būti geriau suderinta su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB (4), kartu paliekant esamus statybos metų ir medžiagos rūšies kriterijus. Pramoginės jachtos ir pramoginio laivo apibrėžtis turėtų būti labiau suderinta su 1974 m. Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (1974 m. SOLAS konvencija) nuostatomis; |
| --- | --- |

(7)

siekiant didesnio teisinio aiškumo bei nuoseklumo ir tokiu būdu didesnės saugos, keletą apibrėžčių ir nuorodų reikėtų atnaujinti ir labiau suderinti su susijusiomis tarptautinėmis ar Sąjungos taisyklėmis. Tačiau tai turėtų būti daroma atidžiai, kad nebūtų pakeista esama Direktyvos 2009/45/EB taikymo sritis. Visų pirma, tradicinio laivo apibrėžtis turėtų būti geriau suderinta su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB (4), kartu paliekant esamus statybos metų ir medžiagos rūšies kriterijus. Pramoginės jachtos ir pramoginio laivo apibrėžtis turėtų būti labiau suderinta su 1974 m. Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (1974 m. SOLAS konvencija) nuostatomis;

| (8) | atsižvelgiant į proporcingumo principą, dabartinius remiantis 1974 m. SOLAS konvencija nustatytus norminius reikalavimus sunku pritaikyti mažiems keleiviniams laivams, kurių ilgis nesiekia 24 metrų. Be to, maži laivai dažniausiai statomi iš kitų medžiagų nei plienas. Todėl labai nedaug tokių laivų yra sertifikuoti pagal Direktyvą 2009/45/EB. Kadangi nėra konkrečių saugos problemų ir Direktyva 2009/45/EB nustatytų tinkamų standartų, ta direktyva turėtų būti netaikoma trumpesniems nei 24 metrų ilgio laivams – jiems specialius saugos standartus turėtų nustatyti valstybės narės, kurios gali geriau įvertinti tų laivų navigacijos vietos apribojimus, susijusius su atstumu iki kranto ar uosto ir oro sąlygomis. Nustatydamos tuos standartus valstybės narės turėtų atsižvelgti į gaires, kurias turi paskelbti Komisija. Tose gairėse prireikus turėtų būti atsižvelgiama į visus tarptautinius susitarimus ir TJO konvencijas ir neturėtų būti nustatoma papildomų reikalavimų, kuriais numatoma daugiau nei jau taikomomis tarptautinėmis taisyklėmis. Komisijos prašoma kuo greičiau priimti tokias gaires; |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į proporcingumo principą, dabartinius remiantis 1974 m. SOLAS konvencija nustatytus norminius reikalavimus sunku pritaikyti mažiems keleiviniams laivams, kurių ilgis nesiekia 24 metrų. Be to, maži laivai dažniausiai statomi iš kitų medžiagų nei plienas. Todėl labai nedaug tokių laivų yra sertifikuoti pagal Direktyvą 2009/45/EB. Kadangi nėra konkrečių saugos problemų ir Direktyva 2009/45/EB nustatytų tinkamų standartų, ta direktyva turėtų būti netaikoma trumpesniems nei 24 metrų ilgio laivams – jiems specialius saugos standartus turėtų nustatyti valstybės narės, kurios gali geriau įvertinti tų laivų navigacijos vietos apribojimus, susijusius su atstumu iki kranto ar uosto ir oro sąlygomis. Nustatydamos tuos standartus valstybės narės turėtų atsižvelgti į gaires, kurias turi paskelbti Komisija. Tose gairėse prireikus turėtų būti atsižvelgiama į visus tarptautinius susitarimus ir TJO konvencijas ir neturėtų būti nustatoma papildomų reikalavimų, kuriais numatoma daugiau nei jau taikomomis tarptautinėmis taisyklėmis. Komisijos prašoma kuo greičiau priimti tokias gaires;

| (9) | siekiant dar labiau supaprastinti Direktyvoje 2009/45/EB pateiktas jūros zonų apibrėžtis ir kuo labiau sumažinti naštą valstybėms narėms, pertekliniai arba netinkami kriterijai turėtų būti pašalinti. Išlaikant saugos lygį, jūros zonų, kuriose gali plaukioti C ir D klasės laivai, apibrėžtį reikėtų supaprastinti jūros zonas apibrėžiant be kriterijų „kur po laivo avarijos gali išsilaipinti keleiviai“ ir „atstumas iki prieglobsčio vietos“. Konkrečios pakrantės tinkamumas būti prieglobsčio vieta yra dinamiškas parametras, kurį kiekvienu konkrečiu atveju gali įvertinti tik valstybės narės. Prireikus į konkretaus laivo keleivinio laivo saugos sertifikatą turėtų būti įrašomi visi veiklos apribojimai, susiję su jo atstumu nuo prieglobsčio vietos; |
| --- | --- |

(9)

siekiant dar labiau supaprastinti Direktyvoje 2009/45/EB pateiktas jūros zonų apibrėžtis ir kuo labiau sumažinti naštą valstybėms narėms, pertekliniai arba netinkami kriterijai turėtų būti pašalinti. Išlaikant saugos lygį, jūros zonų, kuriose gali plaukioti C ir D klasės laivai, apibrėžtį reikėtų supaprastinti jūros zonas apibrėžiant be kriterijų „kur po laivo avarijos gali išsilaipinti keleiviai“ ir „atstumas iki prieglobsčio vietos“. Konkrečios pakrantės tinkamumas būti prieglobsčio vieta yra dinamiškas parametras, kurį kiekvienu konkrečiu atveju gali įvertinti tik valstybės narės. Prireikus į konkretaus laivo keleivinio laivo saugos sertifikatą turėtų būti įrašomi visi veiklos apribojimai, susiję su jo atstumu nuo prieglobsčio vietos;

| (10) | dėl ypatingų geografinių ir meteorologinių sąlygų bei dėl didelio skaičiaus salų, kurių atžvilgiu Graikijoje turi būti užtikrinamas reguliarus ir dažnas susisiekimas su žemynine teritorija arba tarp tų salų, ir dėl su tuo susijusio didelio galimų jūros maršrutų skaičiaus Graikijai turėtų būti leidžiama nukrypti nuo reikalavimo nustatyti jūros zonas. Vietoj to Graikijai turėtų būti leidžiama klasifikuoti keleivinius laivus pagal konkretų jūros maršrutą, kuriuo jie plaukioja, jei išlaikomi tie patys kriterijai atskirų klasių keleiviniams laivams ir tie patys saugos standartai; |
| --- | --- |

(10)

dėl ypatingų geografinių ir meteorologinių sąlygų bei dėl didelio skaičiaus salų, kurių atžvilgiu Graikijoje turi būti užtikrinamas reguliarus ir dažnas susisiekimas su žemynine teritorija arba tarp tų salų, ir dėl su tuo susijusio didelio galimų jūros maršrutų skaičiaus Graikijai turėtų būti leidžiama nukrypti nuo reikalavimo nustatyti jūros zonas. Vietoj to Graikijai turėtų būti leidžiama klasifikuoti keleivinius laivus pagal konkretų jūros maršrutą, kuriuo jie plaukioja, jei išlaikomi tie patys kriterijai atskirų klasių keleiviniams laivams ir tie patys saugos standartai;

| (11) | siekiant pašalinti nenumatytas dabartinių nuostatų, pagal kurias pertvarkyti krovininiai laivai negali būti laikomi naujais keleiviniais laivais, neigiamas pasekmes. turėtų būti patikslinta, kad pertvarkymo reikalavimai taikomi visiems laivams, ne tik jau eksploatuojamiems keleiviniams laivams; |
| --- | --- |

(11)

siekiant pašalinti nenumatytas dabartinių nuostatų, pagal kurias pertvarkyti krovininiai laivai negali būti laikomi naujais keleiviniais laivais, neigiamas pasekmes. turėtų būti patikslinta, kad pertvarkymo reikalavimai taikomi visiems laivams, ne tik jau eksploatuojamiems keleiviniams laivams;

| (12) | kadangi pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/16/EB (5) uosto valstybė gali inspektuoti keleivinį laivą arba greitaeigį keleivinį laivą, plaukiojantį su ne uosto valstybės vėliava, kai jis plaukioja vidaus maršrutais, Direktyvos 2009/45/EB 5 straipsnio 3 dalies specialios nuostatos nebereikalingos ir turėtų būti išbrauktos; |
| --- | --- |

(12)

kadangi pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/16/EB (5) uosto valstybė gali inspektuoti keleivinį laivą arba greitaeigį keleivinį laivą, plaukiojantį su ne uosto valstybės vėliava, kai jis plaukioja vidaus maršrutais, Direktyvos 2009/45/EB 5 straipsnio 3 dalies specialios nuostatos nebereikalingos ir turėtų būti išbrauktos;

| (13) | atsižvelgiant į 1974 m. SOLAS konvencijoje numatytų apgadinto laivo stovumo reikalavimų ir specialių ro-ro keleiviniams laivams taikomų Sąjungos apgadinto laivo stovumo reikalavimų, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/25/EB (6), principinius skirtumus, reikėtų įvertinti Direktyvos 2003/25/EB būtinumą ir jos pridėtinę vertę, remiantis tuo, ar tais 1974 m. SOLAS konvencijos reikalavimais užtikrinamas toks pat saugos lygis; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgiant į 1974 m. SOLAS konvencijoje numatytų apgadinto laivo stovumo reikalavimų ir specialių ro-ro keleiviniams laivams taikomų Sąjungos apgadinto laivo stovumo reikalavimų, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/25/EB (6), principinius skirtumus, reikėtų įvertinti Direktyvos 2003/25/EB būtinumą ir jos pridėtinę vertę, remiantis tuo, ar tais 1974 m. SOLAS konvencijos reikalavimais užtikrinamas toks pat saugos lygis;

| (14) | kad būtų užtikrintas didesnis skaidrumas ir kad valstybėms narėms būtų lengviau pranešti apie išimtis, lygiavertiškumą ir papildomas saugos priemones, Komisija turėtų sukurti ir tvarkyti duomenų bazę. Joje turėtų būti saugomos priemonės, apie kurias pranešta – tiek jų projektai, tiek jau patvirtintos priemonės. Patvirtintos priemonės turėtų būti viešai prieinamos; |
| --- | --- |

(14)

kad būtų užtikrintas didesnis skaidrumas ir kad valstybėms narėms būtų lengviau pranešti apie išimtis, lygiavertiškumą ir papildomas saugos priemones, Komisija turėtų sukurti ir tvarkyti duomenų bazę. Joje turėtų būti saugomos priemonės, apie kurias pranešta – tiek jų projektai, tiek jau patvirtintos priemonės. Patvirtintos priemonės turėtų būti viešai prieinamos;

| (15) | atsižvelgiant į pakeitimus, padarytus Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV), reikėtų atitinkamai atnaujinti Komisijai suteikiamus įgaliojimus įgyvendinti Direktyvą 2009/45/EB. Įgyvendinimo aktai turėtų būti priimami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (7); |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgiant į pakeitimus, padarytus Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV), reikėtų atitinkamai atnaujinti Komisijai suteikiamus įgaliojimus įgyvendinti Direktyvą 2009/45/EB. Įgyvendinimo aktai turėtų būti priimami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (7);

| (16) | siekiant atsižvelgti į tarptautiniu lygiu vykstančius pokyčius bei patirtį ir padidinti skaidrumą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl tarptautinių dokumentų pakeitimų netaikymo šios direktyvos tikslais, jei to reikia, ir dėl techninių reikalavimų atnaujinimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(16)

siekiant atsižvelgti į tarptautiniu lygiu vykstančius pokyčius bei patirtį ir padidinti skaidrumą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl tarptautinių dokumentų pakeitimų netaikymo šios direktyvos tikslais, jei to reikia, ir dėl techninių reikalavimų atnaujinimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (17) | kadangi konkrečios 14 straipsnyje pateiktos nuorodos į TJO vykdomą darbą yra nebeaktualios, tas straipsnis turėtų būti išbrauktas. Tačiau bendrieji tarptautinių veiksmų tikslai didinti keleivinių laivų saugą ir nustatyti vienodas veiklos sąlygas tebėra aktualūs ir jų turėtų būti siekiama laikantis Sutarčių. Tuo tikslu valstybės narės ir Komisija turėtų prisidėti prie TJO sistemoje dedamų pastangų persvarstyti ir patobulinti 1974 m. SOLAS konvencijos taisykles; |
| --- | --- |

(17)

kadangi konkrečios 14 straipsnyje pateiktos nuorodos į TJO vykdomą darbą yra nebeaktualios, tas straipsnis turėtų būti išbrauktas. Tačiau bendrieji tarptautinių veiksmų tikslai didinti keleivinių laivų saugą ir nustatyti vienodas veiklos sąlygas tebėra aktualūs ir jų turėtų būti siekiama laikantis Sutarčių. Tuo tikslu valstybės narės ir Komisija turėtų prisidėti prie TJO sistemoje dedamų pastangų persvarstyti ir patobulinti 1974 m. SOLAS konvencijos taisykles;

| (18) | svarbu, kad visos valstybių narių nustatytos sankcijos būtų tinkamai įgyvendinamos ir būtų veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos; |
| --- | --- |

(18)

svarbu, kad visos valstybių narių nustatytos sankcijos būtų tinkamai įgyvendinamos ir būtų veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos;

| (19) | atsižvelgiant į visą stebėsenos ciklą, kurį sudaro Europos jūrų saugumo agentūros (EMSA) atstovų apsilankymai, Direktyvos 2009/45/EB įgyvendinimą Komisija turėtų įvertinti ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 21 d. ir pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai vertinimo ataskaitą. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su Komisija, kad ji galėtų surinkti visą tam vertinimui reikiamą informaciją; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgiant į visą stebėsenos ciklą, kurį sudaro Europos jūrų saugumo agentūros (EMSA) atstovų apsilankymai, Direktyvos 2009/45/EB įgyvendinimą Komisija turėtų įvertinti ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 21 d. ir pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai vertinimo ataskaitą. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su Komisija, kad ji galėtų surinkti visą tam vertinimui reikiamą informaciją;

| (20) | siekiant, kad žemyninėms valstybėms narėms, kurios neturi jūrų uostų ir į šios direktyvos taikymo sritį patenkančių su jų vėliava plaukiojančių laivų, nebūtų nustatyta neproporcinga administracinė našta, tokioms valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nukrypti nuo šios direktyvos nuostatų. Tai reiškia, kad kol tos sąlygos yra tenkinamos, jos neprivalo perkelti šios direktyvos į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

(20)

siekiant, kad žemyninėms valstybėms narėms, kurios neturi jūrų uostų ir į šios direktyvos taikymo sritį patenkančių su jų vėliava plaukiojančių laivų, nebūtų nustatyta neproporcinga administracinė našta, tokioms valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nukrypti nuo šios direktyvos nuostatų. Tai reiškia, kad kol tos sąlygos yra tenkinamos, jos neprivalo perkelti šios direktyvos į nacionalinę teisę;

| (21) | žmogiškasis veiksnys yra esminė laivų saugos ir su ja susijusių procedūrų dalis. Norint išlaikyti aukštą saugos lygį, būtina atsižvelgti į sąsają tarp saugos, gyvenimo ir darbo laivuose sąlygų bei mokymo, įskaitant su tarpvalstybiniais gelbėjimo ir skubios pagalbos veiksmais susijusį mokymą, laikantis tarptautinių reikalavimų. Todėl valstybės narės ir Komisija turėtų atlikti iniciatyvų vaidmenį tarptautiniu lygmeniu, kad būtų stebimas ir tobulinamas su laivuose dirbančiais jūrininkais susijęs socialinis aspektas; |
| --- | --- |

(21)

žmogiškasis veiksnys yra esminė laivų saugos ir su ja susijusių procedūrų dalis. Norint išlaikyti aukštą saugos lygį, būtina atsižvelgti į sąsają tarp saugos, gyvenimo ir darbo laivuose sąlygų bei mokymo, įskaitant su tarpvalstybiniais gelbėjimo ir skubios pagalbos veiksmais susijusį mokymą, laikantis tarptautinių reikalavimų. Todėl valstybės narės ir Komisija turėtų atlikti iniciatyvų vaidmenį tarptautiniu lygmeniu, kad būtų stebimas ir tobulinamas su laivuose dirbančiais jūrininkais susijęs socialinis aspektas;

| (22) | įgyvendinimo procesui palengvinti Komisijai ir valstybėms narėms, laikantis atitinkamų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1406/2002 (8) nuostatų, turėtų padėti EMSA; |
| --- | --- |

(22)

įgyvendinimo procesui palengvinti Komisijai ir valstybėms narėms, laikantis atitinkamų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1406/2002 (8) nuostatų, turėtų padėti EMSA;

| (23) | todėl Direktyva 2009/45/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(23)

todėl Direktyva 2009/45/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2009/45/EB daliniai pakeitimai

Direktyva 2009/45/EB iš dalies keičiama taip:

| 1. | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | a punktas pakeičiamas taip:
  „a)   tarptautinės konvencijos– tai toliau nurodytų konvencijų, įskaitant jų protokolus ir pakeitimus, naujausios redakcijos:






  i) | 1974 m. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (1974 m. SOLAS konvencija); ir |
| --- | --- | --- | --- |

1.

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)   tarptautinės konvencijos– tai toliau nurodytų konvencijų, įskaitant jų protokolus ir pakeitimus, naujausios redakcijos:

tarptautinės konvencijos

i)

1974 m. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (1974 m. SOLAS konvencija); ir

| ii) | 1966 m. Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo;“; |
| --- | --- |

ii)

1966 m. Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo;“;

| b) | b punktas pakeičiamas taip:
  „b)   neapgadinto laivo stovumo kodeksas– tai „Visų tipų laivų, kuriems galioja TJO dokumentai, neapgadinto laivo stovumo kodeksas“, išdėstytas 1993 m. lapkričio 4 d. TJO Asamblėjos rezoliucijos A.749(18) naujausioje redakcijoje, arba „2008 m. Tarptautinis neapgadinto laivo stovumo kodeksas“, išdėstytas 2008 m. gruodžio 4 d. TJO rezoliucijos MSC.267(85) naujausioje redakcijoje;“; |
| --- | --- |

b)

b punktas pakeičiamas taip:

„b)   neapgadinto laivo stovumo kodeksas– tai „Visų tipų laivų, kuriems galioja TJO dokumentai, neapgadinto laivo stovumo kodeksas“, išdėstytas 1993 m. lapkričio 4 d. TJO Asamblėjos rezoliucijos A.749(18) naujausioje redakcijoje, arba „2008 m. Tarptautinis neapgadinto laivo stovumo kodeksas“, išdėstytas 2008 m. gruodžio 4 d. TJO rezoliucijos MSC.267(85) naujausioje redakcijoje;“;

neapgadinto laivo stovumo kodeksas

| c) | g punkto ii papunktis pakeičiamas taip:






  „ii) | jų didžiausias greitis, apibrėžtas 1994 m. Greitaeigių laivų kodekso 1.4.30 taisyklėje ir 2000 m. Greitaeigių laivų kodekso 1.4.38 taisyklėje, yra mažesnis nei 20 mazgų;“; |
| --- | --- | --- |

c)

g punkto ii papunktis pakeičiamas taip:

„ii)

jų didžiausias greitis, apibrėžtas 1994 m. Greitaeigių laivų kodekso 1.4.30 taisyklėje ir 2000 m. Greitaeigių laivų kodekso 1.4.38 taisyklėje, yra mažesnis nei 20 mazgų;“;

| d) | m punktas pakeičiamas taip:
  „m)   laivapriekio aukštis– tai 1966 m. Tarptautinės konvencijos dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo 39 taisyklėje apibrėžtas laivapriekio aukštis;“; |
| --- | --- |

d)

m punktas pakeičiamas taip:

„m)   laivapriekio aukštis– tai 1966 m. Tarptautinės konvencijos dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo 39 taisyklėje apibrėžtas laivapriekio aukštis;“;

laivapriekio aukštis

| e) | q punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „q)   jūros zona– tai bet kuri pagal 4 straipsnį nustatyta jūros zona arba jūros maršrutas;“; |
| --- | --- |

e)

q punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:

„q)   jūros zona– tai bet kuri pagal 4 straipsnį nustatyta jūros zona arba jūros maršrutas;“;

jūros zona

| f) | r punktas pakeičiamas taip:
  „r)   uosto akvatorija– tai ne pagal 4 straipsnio 2 dalį nustatyta jūros zona, o valstybės narės, kurios jurisdikcijai priklauso ta zona, apibrėžtas plotas, apimantis atokiausius stacionarius uosto statinius, sudarantis vientisą uosto sistemos dalį arba plytintis iki gamtinėmis aplinkos ypatybėmis, saugančiomis upės žiotis ar panašų apsaugotą plotą, apibrėžtų ribų;“; |
| --- | --- |

f)

r punktas pakeičiamas taip:

„r)   uosto akvatorija– tai ne pagal 4 straipsnio 2 dalį nustatyta jūros zona, o valstybės narės, kurios jurisdikcijai priklauso ta zona, apibrėžtas plotas, apimantis atokiausius stacionarius uosto statinius, sudarantis vientisą uosto sistemos dalį arba plytintis iki gamtinėmis aplinkos ypatybėmis, saugančiomis upės žiotis ar panašų apsaugotą plotą, apibrėžtų ribų;“;

uosto akvatorija

| g) | s punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

g)

s punktas išbraukiamas;

| h) | u punktas pakeičiamas taip:
  „u)   uosto valstybė– tai valstybė narė, į kurios uostą (-us) arba iš kurios uosto (-ų) atplaukia ar išplaukia su kitos nei ta valstybė narė valstybės vėliava vidaus reisais plaukiojantis laivas arba plaukiojančioji priemonė;“; |
| --- | --- |

h)

u punktas pakeičiamas taip:

„u)   uosto valstybė– tai valstybė narė, į kurios uostą (-us) arba iš kurios uosto (-ų) atplaukia ar išplaukia su kitos nei ta valstybė narė valstybės vėliava vidaus reisais plaukiojantis laivas arba plaukiojančioji priemonė;“;

uosto valstybė

| i) | v punktas pakeičiamas taip:
  „v)   pripažinta organizacija– tai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 391/2009 (*1) pripažinta organizacija;

  (*1)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (OL L 131, 2009 5 28, p. 11).“;" |
| --- | --- |

i)

v punktas pakeičiamas taip:

„v)   pripažinta organizacija– tai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 391/2009 (*1) pripažinta organizacija;

pripažinta organizacija

*1

(*1)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (OL L 131, 2009 5 28, p. 11).“;"

*1

| j) | y punktas pakeičiamas taip:
  „y)   „ribotos judėsenos asmenys“– tai asmenys, turintys tam tikrų sunkumų naudojantis viešuoju transportu, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, neįgaliuosius, asmenis su jutimo sutrikimais ir besinaudojančiuosius neįgaliųjų vežimėliais, nėščias moteris ir asmenis, lydinčius mažus vaikus;“; |
| --- | --- |

j)

y punktas pakeičiamas taip:

„y)   „ribotos judėsenos asmenys“– tai asmenys, turintys tam tikrų sunkumų naudojantis viešuoju transportu, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, neįgaliuosius, asmenis su jutimo sutrikimais ir besinaudojančiuosius neįgaliųjų vežimėliais, nėščias moteris ir asmenis, lydinčius mažus vaikus;“;

„ribotos judėsenos asmenys“

| k) | papildoma šiais punktais:
  „z)   „burlaivis“– tai laivas, varomas burėmis, net jei jame kaip pagalbinės arba avarijos atvejui yra sumontuotos mechaninio varymo priemonės;
  za)   „lygiavertė medžiaga“– tai aliuminio lydinys arba bet kuri kita nedegioji medžiaga, kurios struktūros ir sandarumo savybės dėl pačios medžiagos arba dėl joje naudojamos izoliacijos standartinio įsiliepsnojimo temperatūros bandymo pabaigoje atitinka plieno struktūros ir sandarumo savybes;
  zb)   „standartinis įsiliepsnojimo temperatūros bandymas“– tai bandymas, kai bandymo krosnyje atitinkamų pertvarų ar denių pavyzdžiai veikiami temperatūra, beveik atitinkančia standartinę laiko ir temperatūros kreivę pagal bandymo metodą, nurodytą 2010 m. Tarptautiniame atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekse, pateiktame 2010 m. gruodžio 3 d. TJO rezoliucijos MSC.307(88) naujausioje redakcijoje;
  zc)   „tradicinis laivas“– tai bet kurios rūšies istorinis keleivinis laivas, suprojektuotas iki 1965 m., ir daugiausia iš originalių medžiagų pastatytos jų kopijos, įskaitant laivus, skirtus tradiciniams įgūdžiams ir jūreivystei skatinti ir remti, kurie kartu yra gyvi kultūros paminklai, eksploatuojami laikantis tradicinių jūreivystės principų ir technikos;
  zd)   „pramoginė jachta arba pramoginis laivas“– tai bet kuriuo būdu varomas laivas, kuriuo plukdoma ne komerciniais tikslais;
  ze)   „barkasas“– tai laive turima valtis, naudojama daugiau kaip 12 keleivių iš stovinčio keleivinio laivo perkelti į krantą ir atgal;
  zf)   „jūrinis aptarnavimo laivas“– tai laivas, naudojamas pramonės darbuotojams, kurie laive neatlieka laivo veiklai vykdyti būtino darbo, vežti ir apsistoti;
  zg)   „jūrinė aptarnavimo plaukiojančioji priemonė“– tai plaukiojančioji priemonė, naudojama pramonės darbuotojams, kurie plaukiojančiojoje priemonėje neatlieka jos veiklai vykdyti būtino darbo, vežti ir apsistoti;
  zh)   „esminis remontas, modifikavimas ir rekonstrukcija“– tai bet kuris iš šių veiksmų:






  — | bet koks pertvarkymas, kuriuo labai pakeičiami laivo matmenys, pvz., pailginimas įmontuojant papildomą vidurinę laivo dalį, |
| --- | --- | --- |

k)

papildoma šiais punktais:

„z)   „burlaivis“– tai laivas, varomas burėmis, net jei jame kaip pagalbinės arba avarijos atvejui yra sumontuotos mechaninio varymo priemonės;

„burlaivis“

za)   „lygiavertė medžiaga“– tai aliuminio lydinys arba bet kuri kita nedegioji medžiaga, kurios struktūros ir sandarumo savybės dėl pačios medžiagos arba dėl joje naudojamos izoliacijos standartinio įsiliepsnojimo temperatūros bandymo pabaigoje atitinka plieno struktūros ir sandarumo savybes;

„lygiavertė medžiaga“

zb)   „standartinis įsiliepsnojimo temperatūros bandymas“– tai bandymas, kai bandymo krosnyje atitinkamų pertvarų ar denių pavyzdžiai veikiami temperatūra, beveik atitinkančia standartinę laiko ir temperatūros kreivę pagal bandymo metodą, nurodytą 2010 m. Tarptautiniame atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekse, pateiktame 2010 m. gruodžio 3 d. TJO rezoliucijos MSC.307(88) naujausioje redakcijoje;

„standartinis įsiliepsnojimo temperatūros bandymas“

zc)   „tradicinis laivas“– tai bet kurios rūšies istorinis keleivinis laivas, suprojektuotas iki 1965 m., ir daugiausia iš originalių medžiagų pastatytos jų kopijos, įskaitant laivus, skirtus tradiciniams įgūdžiams ir jūreivystei skatinti ir remti, kurie kartu yra gyvi kultūros paminklai, eksploatuojami laikantis tradicinių jūreivystės principų ir technikos;

„tradicinis laivas“

zd)   „pramoginė jachta arba pramoginis laivas“– tai bet kuriuo būdu varomas laivas, kuriuo plukdoma ne komerciniais tikslais;

„pramoginė jachta arba pramoginis laivas“

ze)   „barkasas“– tai laive turima valtis, naudojama daugiau kaip 12 keleivių iš stovinčio keleivinio laivo perkelti į krantą ir atgal;

„barkasas“

zf)   „jūrinis aptarnavimo laivas“– tai laivas, naudojamas pramonės darbuotojams, kurie laive neatlieka laivo veiklai vykdyti būtino darbo, vežti ir apsistoti;

„jūrinis aptarnavimo laivas“

zg)   „jūrinė aptarnavimo plaukiojančioji priemonė“– tai plaukiojančioji priemonė, naudojama pramonės darbuotojams, kurie plaukiojančiojoje priemonėje neatlieka jos veiklai vykdyti būtino darbo, vežti ir apsistoti;

„jūrinė aptarnavimo plaukiojančioji priemonė“

zh)   „esminis remontas, modifikavimas ir rekonstrukcija“– tai bet kuris iš šių veiksmų:

„esminis remontas, modifikavimas ir rekonstrukcija“

—

bet koks pertvarkymas, kuriuo labai pakeičiami laivo matmenys, pvz., pailginimas įmontuojant papildomą vidurinę laivo dalį,

| — | bet koks pertvarkymas, kuriuo labai pakeičiamas didžiausias leistinas vežti laivu keleivių skaičius, pvz., transporto priemonių denis pertvarkomas į gyvenamąsias patalpas keleiviams, |
| --- | --- |

—

bet koks pertvarkymas, kuriuo labai pakeičiamas didžiausias leistinas vežti laivu keleivių skaičius, pvz., transporto priemonių denis pertvarkomas į gyvenamąsias patalpas keleiviams,

| — | bet koks pertvarkymas, kuriuo labai pailginama laivo eksploatavimo trukmė, pvz., suremontuojamos visos vieno denio keleivių gyvenamosios patalpos, |
| --- | --- |

—

bet koks pertvarkymas, kuriuo labai pailginama laivo eksploatavimo trukmė, pvz., suremontuojamos visos vieno denio keleivių gyvenamosios patalpos,

| — | bet kurio tipo laivo pertvarkymas į keleivinį laivą.“; |
| --- | --- |

—

bet kurio tipo laivo pertvarkymas į keleivinį laivą.“;

| 2. | 3 straipsnis pakeičiamas taip:

  „3 straipsnis
  Taikymo sritis

  1.   Ši direktyva taikoma šiems keleiviniams laivams ir plaukiojančiosioms priemonėms, nepaisant jų vėliavos, kai jie plaukia jūriniais vidaus maršrutais:






  a) | 24 metrų ir ilgesniems naujiems ir eksploatuojamiems keleiviniams laivams; |
| --- | --- | --- |

2.

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma šiems keleiviniams laivams ir plaukiojančiosioms priemonėms, nepaisant jų vėliavos, kai jie plaukia jūriniais vidaus maršrutais:

a)

24 metrų ir ilgesniems naujiems ir eksploatuojamiems keleiviniams laivams;

| b) | greitaeigiams keleiviniams laivams. |
| --- | --- |

b)

greitaeigiams keleiviniams laivams.

Kiekviena valstybė narė, kaip uosto valstybė, užtikrina, kad keleiviniai laivai ir greitaeigiai keleiviniai laivai, plaukiojantys su valstybės, kuri nėra valstybė narė, vėliava, visiškai atitiktų šios direktyvos reikalavimus prieš leidžiant jiems toje valstybėje narėje plaukioti jūriniais vidaus maršrutais.

2.   Ši direktyva netaikoma:

| a) | keleiviniams laivams, kurie yra:






  i) | karo laivai ir kariniai transporto laivai; |
| --- | --- | --- |

a)

keleiviniams laivams, kurie yra:

i)

karo laivai ir kariniai transporto laivai;

| ii) | burlaiviai; |
| --- | --- |

ii)

burlaiviai;

| iii) | ne mechaninėmis priemonėmis varomi laivai; |
| --- | --- |

iii)

ne mechaninėmis priemonėmis varomi laivai;

| iv) | iš kitos, o ne iš plieno ar jam lygiavertės medžiagos pagaminti laivai, kuriems netaikomi greitaeigių laivų (Rezoliucija MSC 36(63) arba MSC.97(73)) ar laivų su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais (Rezoliucija A.373 (X)) standartai; |
| --- | --- |

iv)

iš kitos, o ne iš plieno ar jam lygiavertės medžiagos pagaminti laivai, kuriems netaikomi greitaeigių laivų (Rezoliucija MSC 36(63) arba MSC.97(73)) ar laivų su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais (Rezoliucija A.373 (X)) standartai;

| v) | paprastos konstrukcijos mediniai laivai; |
| --- | --- |

v)

paprastos konstrukcijos mediniai laivai;

| vi) | tradiciniai laivai; |
| --- | --- |

vi)

tradiciniai laivai;

| vii) | pramoginės jachtos; |
| --- | --- |

vii)

pramoginės jachtos;

| viii) | vien uosto akvatorijose plaukiojantys laivai; |
| --- | --- |

viii)

vien uosto akvatorijose plaukiojantys laivai;

| ix) | jūriniai aptarnavimo laivai; arba |
| --- | --- |

ix)

jūriniai aptarnavimo laivai; arba

| x) | barkasai; |
| --- | --- |

x)

barkasai;

| b) | greitaeigiams keleiviniams laivams, kurie yra:






  i) | karo laivai arba kariniai transporto laivai; |
| --- | --- | --- |

b)

greitaeigiams keleiviniams laivams, kurie yra:

i)

karo laivai arba kariniai transporto laivai;

| ii) | pramoginiai laivai; |
| --- | --- |

ii)

pramoginiai laivai;

| iii) | vien uosto akvatorijose plaukiojantys laivai; arba |
| --- | --- |

iii)

vien uosto akvatorijose plaukiojantys laivai; arba

| iv) | jūrinės aptarnavimo plaukiojančiosios priemonės. |
| --- | --- |

iv)

jūrinės aptarnavimo plaukiojančiosios priemonės.

3.   Valstybės narės, kurios neturi jūrų uostų ir su jų vėliava plaukiojančių keleivinių laivų arba plaukiojančiųjų priemonių, patenkančių į šios direktyvos taikymo sritį, gali nukrypti nuo šios direktyvos nuostatų, išskyrus antroje pastraipoje nustatytą įpareigojimą.

Valstybės narės, kurios ketina pasinaudoti tokia nukrypti leidžiančia nuostata, ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 21 d. praneša Komisijai, ar tenkinamos sąlygos, o po to kasmet praneša Komisijai apie bet kokius tolesnius pokyčius. Tokios valstybės narės negali leisti keleiviniams laivams ar plaukiojančiosioms priemonėms, kuriems taikoma ši direktyva, plaukioti su jų vėliava, kol jos neperkėlė į nacionalinę teisę ir neįgyvendina šios direktyvos.“;

| 3. | 4 straipsnis pakeičiamas taip:

  „4 straipsnis
  Jūros zonų skirstymas į kategorijas ir keleivinių laivų skirstymas į klases

  1.   Jūros zonos skirstomos į šias kategorijas:






  A zona | jūros zona, kuri nepatenka į B, C ir D zonas. |
| --- | --- | --- |
| B zona | jūros zona, kurios geografinės koordinatės bet kurioje vietoje yra ne toliau kaip 20 mylių nuo kranto linijos, atsižvelgiant į vidutinį jūros potvynio aukštį, tačiau nepatenka į C ir D zonas. |
| C zona | jūros zona, kurios geografinės koordinatės bet kurioje vietoje yra ne toliau kaip 5 mylios nuo kranto linijos, atsižvelgiant į vidutinį jūros potvynio aukštį, tačiau nepatenka į D zoną.
  Be to, didesnių kaip 2,5 metrų aukščio bangų tikimybė turi būti mažesnė nei 10 % vienerių metų laikotarpį, kai plaukiojama visus metus, arba konkretų laikotarpį, kai plaukiojama tik sezono metu, pvz., vasarą. |
| D zona | jūros zona, kurios geografinės koordinatės bet kurioje vietoje yra ne toliau kaip 3 mylios nuo kranto linijos, atsižvelgiant į vidutinį jūros potvynio aukštį.
  Be to, didesnių kaip 1,5 metrų aukščio bangų tikimybė yra mažesnė nei 10 % vienerių metų laikotarpį, kai plaukiojama visus metus, arba konkretų laikotarpį, kai plaukiojama tik sezono metu, pvz., vasarą. |

3.

4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

Jūros zonų skirstymas į kategorijas ir keleivinių laivų skirstymas į klases

1.   Jūros zonos skirstomos į šias kategorijas:

A zona

jūros zona, kuri nepatenka į B, C ir D zonas.

B zona

jūros zona, kurios geografinės koordinatės bet kurioje vietoje yra ne toliau kaip 20 mylių nuo kranto linijos, atsižvelgiant į vidutinį jūros potvynio aukštį, tačiau nepatenka į C ir D zonas.

C zona

jūros zona, kurios geografinės koordinatės bet kurioje vietoje yra ne toliau kaip 5 mylios nuo kranto linijos, atsižvelgiant į vidutinį jūros potvynio aukštį, tačiau nepatenka į D zoną.

Be to, didesnių kaip 2,5 metrų aukščio bangų tikimybė turi būti mažesnė nei 10 % vienerių metų laikotarpį, kai plaukiojama visus metus, arba konkretų laikotarpį, kai plaukiojama tik sezono metu, pvz., vasarą.

D zona

jūros zona, kurios geografinės koordinatės bet kurioje vietoje yra ne toliau kaip 3 mylios nuo kranto linijos, atsižvelgiant į vidutinį jūros potvynio aukštį.

Be to, didesnių kaip 1,5 metrų aukščio bangų tikimybė yra mažesnė nei 10 % vienerių metų laikotarpį, kai plaukiojama visus metus, arba konkretų laikotarpį, kai plaukiojama tik sezono metu, pvz., vasarą.

2.   Kiekviena valstybė narė:

| a) | sudaro ir prireikus atnaujina jos jurisdikcijai priklausančių jūros zonų sąrašą; |
| --- | --- |

a)

sudaro ir prireikus atnaujina jos jurisdikcijai priklausančių jūros zonų sąrašą;

| b) | nustato arčiausiai jos kranto linijos esančios jūros zonos vidinę ribą; |
| --- | --- |

b)

nustato arčiausiai jos kranto linijos esančios jūros zonos vidinę ribą;

| c) | skelbia sąrašą viešoje duomenų bazėje, kurią galima rasti kompetentingos jūreivystės institucijos interneto svetainėje; |
| --- | --- |

c)

skelbia sąrašą viešoje duomenų bazėje, kurią galima rasti kompetentingos jūreivystės institucijos interneto svetainėje;

| d) | praneša Komisijai apie tokios informacijos vietą ir apie sąrašo pakeitimus. |
| --- | --- |

d)

praneša Komisijai apie tokios informacijos vietą ir apie sąrašo pakeitimus.

3.   Nukrypstant nuo įpareigojimo sudaryti jūros zonų sąrašą, Graikija, remdamasi 1 dalyje išdėstytoms kategorijoms taikomais atitinkamais kriterijais, gali sudaryti ir prireikus atnaujinti jūros maršrutų sąrašą, kuris apima jūros maršrutus Graikijoje.

4.   Pagal jūros zoną, kurioje keleiviniai laivai gali plaukioti, jie skirstomi į šias klases:

| A klasė | jūriniais vidaus maršrutais A, B, C ir D zonose plaukiojantis keleivinis laivas |
| --- | --- |
| B klasė | jūriniais vidaus maršrutais B, C ir D zonose plaukiojantis keleivinis laivas |
| C klasė | jūriniais vidaus maršrutais C ir D zonose plaukiojantis keleivinis laivas |
| D klasė | jūriniais vidaus maršrutais D zonoje plaukiojantis keleivinis laivas |

A klasė

jūriniais vidaus maršrutais A, B, C ir D zonose plaukiojantis keleivinis laivas

B klasė

jūriniais vidaus maršrutais B, C ir D zonose plaukiojantis keleivinis laivas

C klasė

jūriniais vidaus maršrutais C ir D zonose plaukiojantis keleivinis laivas

D klasė

jūriniais vidaus maršrutais D zonoje plaukiojantis keleivinis laivas

5.   Greitaeigiams keleiviniams laivams taikomos 1994 m. Greitaeigių laivų kodekso 1 skyriaus 1.4.10 ir 1.4.11 punktuose arba 2000 m. Greitaeigių laivų kodekso 1 skyriaus 1.4.12 ir 1.4.13 punktuose apibrėžtos kategorijos.“;

| 4. | 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Kiekviena valstybė narė, naudodamasi savo kaip uosto valstybės įgaliojimais, pripažįsta jūriniais vidaus maršrutais plaukiojančiam greitaeigiam keleiviniam laivui kitos valstybės narės išduotą greitaeigio laivo saugos sertifikatą ir leidimą plaukioti arba 13 straipsnyje nurodytą jūriniais vidaus maršrutais plaukiojantiems keleiviniams laivams kitos valstybės narės išduotą keleivinio laivo saugos sertifikatą.“; |
| --- | --- | --- |

4.

5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Kiekviena valstybė narė, naudodamasi savo kaip uosto valstybės įgaliojimais, pripažįsta jūriniais vidaus maršrutais plaukiojančiam greitaeigiam keleiviniam laivui kitos valstybės narės išduotą greitaeigio laivo saugos sertifikatą ir leidimą plaukioti arba 13 straipsnyje nurodytą jūriniais vidaus maršrutais plaukiojantiems keleiviniams laivams kitos valstybės narės išduotą keleivinio laivo saugos sertifikatą.“;

| b) | 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

3 dalis išbraukiama;

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Laivų įrenginiai, atitinkantys pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/90/ES (*2) nustatytus reikalavimus, laikomi atitinkančiais šios direktyvos reikalavimus.


  (*2)  
  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/90/ES dėl laivų įrenginių, kuria panaikinama Tarybos direktyva 96/98/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 146).“;" |
| --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Laivų įrenginiai, atitinkantys pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/90/ES (*2) nustatytus reikalavimus, laikomi atitinkančiais šios direktyvos reikalavimus.

(*2)  
  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/90/ES dėl laivų įrenginių, kuria panaikinama Tarybos direktyva 96/98/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 146).“;"

*2

| 5. | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | jų korpuso, pagrindinių ir pagalbinių mechanizmų, elektros energijos ir automatinių įrenginių konstrukcija ir priežiūra atitinka standartus, kuriais būtina remtis atliekant klasifikavimą pagal pripažintos organizacijos taisykles arba pagal joms lygiavertes taisykles, kurias administracija taiko laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/15/EB (*3) 11 straipsnio 2 dalies; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)

jų korpuso, pagrindinių ir pagalbinių mechanizmų, elektros energijos ir automatinių įrenginių konstrukcija ir priežiūra atitinka standartus, kuriais būtina remtis atliekant klasifikavimą pagal pripažintos organizacijos taisykles arba pagal joms lygiavertes taisykles, kurias administracija taiko laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/15/EB (*3) 11 straipsnio 2 dalies;

*3

(*3)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (OL L 131, 2009 5 28, p. 47).“;"

*3

| ii) | c punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

ii)

c punktas išbraukiamas;

| b) | 2 dalies b punkto:






  — | ii papunktis išbraukiamas; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalies b punkto:

—

ii papunktis išbraukiamas;

| — | iii papunktis pakeičiamas taip:






  „iii) | nepaisant i punkto, naujiems D klasės keleiviniams laivams netaikomi 1966 m. Tarptautinėje konvencijoje dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo nustatyti reikalavimai dėl mažiausio laivapriekio aukščio;“ |
| --- | --- | --- |

—

iii papunktis pakeičiamas taip:

„iii)

nepaisant i punkto, naujiems D klasės keleiviniams laivams netaikomi 1966 m. Tarptautinėje konvencijoje dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo nustatyti reikalavimai dėl mažiausio laivapriekio aukščio;“

| c) | 3 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | c ir d punktai pakeičiami taip:






  „c) | eksploatuojami C ir D klasių keleiviniai laivai atitinka konkrečius atitinkamus šios direktyvos reikalavimus, o dėl sąlygų, kurioms netaikomi tokie reikalavimai, – atitinka vėliavos valstybės administracijos reikalavimus; tokios taisyklės užtikrina I priedo II-1 ir II-2 skyriuose išdėstytą lygiavertį saugos lygį, atsižvelgiant į tų jūros zonų, kuriose tokių klasių laivams leidžiama plaukioti, konkrečias vietines plaukiojimo sąlygas; prieš leidžiant eksploatuojamiems C ir D klasės laivams uosto valstybėje reguliariai plaukioti jūriniais vidaus maršrutais, vėliavos valstybės administracija dėl tokių taisyklių gauna uosto valstybės sutikimą; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

3 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

c ir d punktai pakeičiami taip:

„c)

eksploatuojami C ir D klasių keleiviniai laivai atitinka konkrečius atitinkamus šios direktyvos reikalavimus, o dėl sąlygų, kurioms netaikomi tokie reikalavimai, – atitinka vėliavos valstybės administracijos reikalavimus; tokios taisyklės užtikrina I priedo II-1 ir II-2 skyriuose išdėstytą lygiavertį saugos lygį, atsižvelgiant į tų jūros zonų, kuriose tokių klasių laivams leidžiama plaukioti, konkrečias vietines plaukiojimo sąlygas; prieš leidžiant eksploatuojamiems C ir D klasės laivams uosto valstybėje reguliariai plaukioti jūriniais vidaus maršrutais, vėliavos valstybės administracija dėl tokių taisyklių gauna uosto valstybės sutikimą;

| d) | jeigu valstybė narė laikosi nuomonės, kad uosto valstybės administracijos pagal šios dalies c punktą reikalaujamos taisyklės nepagrįstos, ji nedelsdama apie tai praneša Komisijai. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose pateikia sprendimą, ar tos taisyklės yra pagrįstos. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“; |
| --- | --- |

d)

jeigu valstybė narė laikosi nuomonės, kad uosto valstybės administracijos pagal šios dalies c punktą reikalaujamos taisyklės nepagrįstos, ji nedelsdama apie tai praneša Komisijai. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose pateikia sprendimą, ar tos taisyklės yra pagrįstos. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“;

| ii) | e ir f punktai išbraukiami; |
| --- | --- |

ii)

e ir f punktai išbraukiami;

| d) | 4 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | a punkto trečia įtrauka pakeičiama taip:






  „— | jie visiškai atitinka TJO rezoliucijos A.373 (10) naujausioje redakcijoje pateikto Laivo su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais saugos kodekso (DSC kodeksas) reikalavimus;“; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

4 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

a punkto trečia įtrauka pakeičiama taip:

„—

jie visiškai atitinka TJO rezoliucijos A.373 (10) naujausioje redakcijoje pateikto Laivo su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais saugos kodekso (DSC kodeksas) reikalavimus;“;

| ii) | c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | greitaeigių keleivinių laivų ir jų įrenginių statyba bei gamyba ir priežiūra atitinka pripažintos organizacijos taikomas greitaeigių laivų klasifikavimo arba lygiavertes taisykles, kurias, laikydamasi Direktyvos 2009/15/EB 11 straipsnio 2 dalies, taiko administracija.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

c punktas pakeičiamas taip:

„c)

greitaeigių keleivinių laivų ir jų įrenginių statyba bei gamyba ir priežiūra atitinka pripažintos organizacijos taikomas greitaeigių laivų klasifikavimo arba lygiavertes taisykles, kurias, laikydamasi Direktyvos 2009/15/EB 11 straipsnio 2 dalies, taiko administracija.“;

| e) | papildoma šiomis dalimis:

  „5.   Naujų ir eksploatuojamų laivų esminis remontas, modifikavimas ar rekonstrukcija ir vėlesnis jų įrengimas atitinka 2 dalies a punkte nurodytus naujiems laivams taikomus reikalavimus; laivo modifikavimas, skirtas tik aukštesniam patvarumo standartui pasiekti, nelaikomas esmine laivo rekonstrukcija.


  6.   Laivai, pastatyti iš lygiavertės medžiagos iki 2017 m. gruodžio 20 d., šios direktyvos reikalavimus turi atitikti ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 22 d.


  7.   Nukrypstant nuo šios direktyvos, valstybė narė, kuri 2017 m. gruodžio 20 d. turi daugiau kaip 60 keleivinių laivų, pagamintų iš aliuminio lydinio ir plaukiojančių su jos vėliava, gali netaikyti šios direktyvos nuostatų toliau nurodytiems keleiviniams laivams šiais laikotarpiais:






  a) | B, C ir D klasės keleiviniams laivams, pagamintiems iš aliuminio lydinio po 2017 m. gruodžio 20 d. – 10 metų laikotarpiu po tos datos; ir |
| --- | --- | --- |

e)

papildoma šiomis dalimis:

„5.   Naujų ir eksploatuojamų laivų esminis remontas, modifikavimas ar rekonstrukcija ir vėlesnis jų įrengimas atitinka 2 dalies a punkte nurodytus naujiems laivams taikomus reikalavimus; laivo modifikavimas, skirtas tik aukštesniam patvarumo standartui pasiekti, nelaikomas esmine laivo rekonstrukcija.

6.   Laivai, pastatyti iš lygiavertės medžiagos iki 2017 m. gruodžio 20 d., šios direktyvos reikalavimus turi atitikti ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 22 d.

7.   Nukrypstant nuo šios direktyvos, valstybė narė, kuri 2017 m. gruodžio 20 d. turi daugiau kaip 60 keleivinių laivų, pagamintų iš aliuminio lydinio ir plaukiojančių su jos vėliava, gali netaikyti šios direktyvos nuostatų toliau nurodytiems keleiviniams laivams šiais laikotarpiais:

a)

B, C ir D klasės keleiviniams laivams, pagamintiems iš aliuminio lydinio po 2017 m. gruodžio 20 d. – 10 metų laikotarpiu po tos datos; ir

| b) | B, C ir D klasės keleiviniams laivams, pagamintiems iš aliuminio lydinio iki 2017 m. gruodžio 20 d. – 12 metų laikotarpiu po tos datos, |
| --- | --- |

b)

B, C ir D klasės keleiviniams laivams, pagamintiems iš aliuminio lydinio iki 2017 m. gruodžio 20 d. – 12 metų laikotarpiu po tos datos,

su sąlyga, kad tie laivai plaukioja tik tarp tos valstybės narės uostų.

Bet kuri valstybė narė, kuri nori pasinaudoti šia nukrypti leidžiančia nuostata, ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 21 d. praneša Komisijai apie savo ketinimą tai padaryti, taip pat informuoja Komisiją apie turinį. Jos taip pat praneša Komisijai apie visus vėlesnius pakeitimus. Komisija informuoja kitas valstybes nares pagal 9 straipsnio 4 dalį.“;

| 6. | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   C klasės ro-ro keleiviniai laivai, kurių kiliai buvo pastatyti arba kurių statyba buvo pasiekusi panašų etapą 2004 m. spalio 1 d. arba vėliau, ir visi A ir B klasių ro-ro keleiviniai laivai turi atitikti Direktyvos 2003/25/EB 6, 8 ir 9 straipsnius.“; |
| --- | --- | --- |

6.

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   C klasės ro-ro keleiviniai laivai, kurių kiliai buvo pastatyti arba kurių statyba buvo pasiekusi panašų etapą 2004 m. spalio 1 d. arba vėliau, ir visi A ir B klasių ro-ro keleiviniai laivai turi atitikti Direktyvos 2003/25/EB 6, 8 ir 9 straipsnius.“;

| b) | 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

2 dalis išbraukiama;

| 7. | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalies antra pastraipa išbraukiama; |
| --- | --- | --- |

7.

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalies antra pastraipa išbraukiama;

| b) | 4 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

4 dalis išbraukiama;

| 8. | 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Laikydamasi 4 dalyje nustatytos tvarkos valstybė narė gali priimti priemones, leidžiančias taikyti tam tikrų konkrečių šios direktyvos reikalavimų atitikmenis, jeigu tokie atitikmenys bent jau tokie pat veiksmingi kaip šie reikalavimai.“; |
| --- | --- | --- |

8.

9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Laikydamasi 4 dalyje nustatytos tvarkos valstybė narė gali priimti priemones, leidžiančias taikyti tam tikrų konkrečių šios direktyvos reikalavimų atitikmenis, jeigu tokie atitikmenys bent jau tokie pat veiksmingi kaip šie reikalavimai.“;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Pagal 1, 2 ar 3 dalį suteiktomis teisėmis besinaudojanti valstybė narė imasi veiksmų laikydamasi šios dalies antros – septintos pastraipų.
  Valstybė narė praneša Komisijai apie jos ketinamas priimti priemones ir su tokiu pranešimu nurodo pakankamai detalių, kad jomis būtų galima patvirtinti, kad išlaikomas pakankamas saugos lygis.
  Jeigu per šešių mėnesių laikotarpį nuo pranešimo perdavimo Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriame pateikia savo sprendimą, kad siūlomos priemonės nepagrįstos, minėta valstybė narė turi pakeisti siūlomas priemones arba jų nepriimti. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
  Priimtos priemonės aiškiai apibrėžiamos atitinkamuose nacionalinės teisės aktuose ir apie jas pranešama Komisijai bei kitoms valstybėms narėms.
  Kiekviena tokia priemonė taikoma visiems vienodomis konkrečiomis sąlygomis plaukiojantiems tos pačios klasės keleiviniams laivams arba plaukiojančiosioms priemonėms, nediskriminuojant jų dėl vėliavos, registravimo valstybės arba dėl jų operatoriaus įsisteigimo vietos.
  3 dalyje nurodytos priemonės taikomos tik tol, kol laivas ar plaukiojančioji priemonė plaukioja konkrečiomis sąlygomis.
  Apie antroje ir ketvirtoje pastraipose nurodytas priemones valstybės narės praneša Komisijai naudodamosi duomenų baze, kurią tokiu tikslu sukuria ir tvarko Komisija ir prie kurios Komisija ir valstybės narės turi prieigą. Komisija pateikia informaciją apie priimtas priemones viešai prieinamoje interneto svetainėje.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Pagal 1, 2 ar 3 dalį suteiktomis teisėmis besinaudojanti valstybė narė imasi veiksmų laikydamasi šios dalies antros – septintos pastraipų.

Valstybė narė praneša Komisijai apie jos ketinamas priimti priemones ir su tokiu pranešimu nurodo pakankamai detalių, kad jomis būtų galima patvirtinti, kad išlaikomas pakankamas saugos lygis.

Jeigu per šešių mėnesių laikotarpį nuo pranešimo perdavimo Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriame pateikia savo sprendimą, kad siūlomos priemonės nepagrįstos, minėta valstybė narė turi pakeisti siūlomas priemones arba jų nepriimti. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Priimtos priemonės aiškiai apibrėžiamos atitinkamuose nacionalinės teisės aktuose ir apie jas pranešama Komisijai bei kitoms valstybėms narėms.

Kiekviena tokia priemonė taikoma visiems vienodomis konkrečiomis sąlygomis plaukiojantiems tos pačios klasės keleiviniams laivams arba plaukiojančiosioms priemonėms, nediskriminuojant jų dėl vėliavos, registravimo valstybės arba dėl jų operatoriaus įsisteigimo vietos.

3 dalyje nurodytos priemonės taikomos tik tol, kol laivas ar plaukiojančioji priemonė plaukioja konkrečiomis sąlygomis.

Apie antroje ir ketvirtoje pastraipose nurodytas priemones valstybės narės praneša Komisijai naudodamosi duomenų baze, kurią tokiu tikslu sukuria ir tvarko Komisija ir prie kurios Komisija ir valstybės narės turi prieigą. Komisija pateikia informaciją apie priimtas priemones viešai prieinamoje interneto svetainėje.“;

| c) | 5 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose pateikia savo sprendimą, ar valstybės narės sprendimas laikinai nutraukti tokio laivo ar plaukiojančiosios priemonės plaukiojimą arba nustatyti papildomas priemones pagrįstas dideliu pavojumi gyvybės saugai, turtui arba aplinkai ir, jeigu laikinas plaukiojimo nutraukimas ar papildomų priemonių nustatymas yra nepagrįstas, iš atitinkamos valstybės narės reikalaujama atšaukti laikiną nutraukimą ar priemones. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“; |
| --- | --- | --- |

c)

5 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose pateikia savo sprendimą, ar valstybės narės sprendimas laikinai nutraukti tokio laivo ar plaukiojančiosios priemonės plaukiojimą arba nustatyti papildomas priemones pagrįstas dideliu pavojumi gyvybės saugai, turtui arba aplinkai ir, jeigu laikinas plaukiojimo nutraukimas ar papildomų priemonių nustatymas yra nepagrįstas, iš atitinkamos valstybės narės reikalaujama atšaukti laikiną nutraukimą ar priemones. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“;

| 9. | 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | konkrečias nuorodas į tarptautines konvencijas ir TJO rezoliucijas, nurodytas 2 straipsnio g, m, q ir zb punktuose, 3 straipsnio 2 dalies a punkte, 6 straipsnio 1 dalies b punkte ir 6 straipsnio 2 dalies b punkte.“; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies d punktas pakeičiamas taip:

„d)

konkrečias nuorodas į tarptautines konvencijas ir TJO rezoliucijas, nurodytas 2 straipsnio g, m, q ir zb punktuose, 3 straipsnio 2 dalies a punkte, 6 straipsnio 1 dalies b punkte ir 6 straipsnio 2 dalies b punkte.“;

| b) | 2 dalyje:






  i) | b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | atsižvelgiant į patirtį būtų pritaikytos techninės specifikacijos, pateikiamos tarptautinių konvencijų pakeitimuose, skirtuose B, C ir D klasių laivams ir plaukiojančiosioms priemonėms;“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

2 dalyje:

i)

b punktas pakeičiamas taip:

„b)

atsižvelgiant į patirtį būtų pritaikytos techninės specifikacijos, pateikiamos tarptautinių konvencijų pakeitimuose, skirtuose B, C ir D klasių laivams ir plaukiojančiosioms priemonėms;“;

| ii) | papildoma šiais punktais:






  „c) | būtų supaprastinti ir paaiškinti techniniai elementai atsižvelgiant į jų įgyvendinimo metu sukauptą patirtį; |
| --- | --- | --- |

ii)

papildoma šiais punktais:

„c)

būtų supaprastinti ir paaiškinti techniniai elementai atsižvelgiant į jų įgyvendinimo metu sukauptą patirtį;

| d) | būtų atnaujintos nuorodos į kitas susijusias Sąjungos priemones, taikomas vidaus maršrutais plaukiojantiems keleiviniams laivams.“; |
| --- | --- |

d)

būtų atnaujintos nuorodos į kitas susijusias Sąjungos priemones, taikomas vidaus maršrutais plaukiojantiems keleiviniams laivams.“;

| c) | 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

  „3.   Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais priimami šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti šios direktyvos pakeitimai.


  4.   Išimtinėmis aplinkybėmis, jei tai tinkamai pagrįsta atitinkama Komisijos analize, ir siekiant išvengti didelės ir nepriimtinos grėsmės laivybos saugai, sveikatai, gyvenimo ar darbo laivuose sąlygoms arba jūros aplinkai, arba siekiant išvengti nesuderinamumo su Sąjungos jūrų srities teisės aktais, Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama ši direktyva siekiant šios direktyvos tikslais netaikyti 2 straipsnyje nurodytų tarptautinių dokumentų pakeitimo.
  Tie deleguotieji aktai priimami likus bent trims mėnesiams iki tarptautiniu mastu nustatyto nebylaus atitinkamo pakeitimo priėmimo laikotarpio pabaigos arba numatytos to pakeitimo įsigaliojimo dienos. Laikotarpiu iki tokio deleguotojo akto įsigaliojimo valstybės narės susilaiko nuo bet kokios iniciatyvos, kuria siekiama pakeitimą įtraukti į nacionalinės teisės aktus arba taikyti atitinkamo tarptautinio dokumento pakeitimą.“; |
| --- | --- |

c)

3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„3.   Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais priimami šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti šios direktyvos pakeitimai.

4.   Išimtinėmis aplinkybėmis, jei tai tinkamai pagrįsta atitinkama Komisijos analize, ir siekiant išvengti didelės ir nepriimtinos grėsmės laivybos saugai, sveikatai, gyvenimo ar darbo laivuose sąlygoms arba jūros aplinkai, arba siekiant išvengti nesuderinamumo su Sąjungos jūrų srities teisės aktais, Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama ši direktyva siekiant šios direktyvos tikslais netaikyti 2 straipsnyje nurodytų tarptautinių dokumentų pakeitimo.

Tie deleguotieji aktai priimami likus bent trims mėnesiams iki tarptautiniu mastu nustatyto nebylaus atitinkamo pakeitimo priėmimo laikotarpio pabaigos arba numatytos to pakeitimo įsigaliojimo dienos. Laikotarpiu iki tokio deleguotojo akto įsigaliojimo valstybės narės susilaiko nuo bet kokios iniciatyvos, kuria siekiama pakeitimą įtraukti į nacionalinės teisės aktus arba taikyti atitinkamo tarptautinio dokumento pakeitimą.“;

| 10. | įterpiamas šis straipsnis:

  „10a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   10 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   10 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami septynerių metų laikotarpiui nuo 2017 m. gruodžio 20 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki septynerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 10 straipsnio 3 ar 4 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie tą aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus tam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“; |
| --- | --- |

10.

įterpiamas šis straipsnis:

„10a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   10 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   10 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami septynerių metų laikotarpiui nuo 2017 m. gruodžio 20 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki septynerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 10 straipsnio 3 ar 4 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie tą aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus tam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“;

| 11. | 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (*4) 5 straipsnis.


  (*4)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“;" |
| --- | --- | --- |

11.

11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (*4) 5 straipsnis.

(*4)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“;"

*4

| b) | 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

3 dalis išbraukiama;

| 12. | 12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Kiekvieną keleivinį laivą vėliavos valstybės administracija apžiūri, kaip nustatyta a, b ir c punktuose:






  a) | pirminė apžiūra atliekama prieš laivui pradedant plaukioti; |
| --- | --- | --- | --- |

12.

12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Kiekvieną keleivinį laivą vėliavos valstybės administracija apžiūri, kaip nustatyta a, b ir c punktuose:

a)

pirminė apžiūra atliekama prieš laivui pradedant plaukioti;

| b) | periodinė apžiūra atliekama vieną kartą per 12 mėnesių; ir |
| --- | --- |

b)

periodinė apžiūra atliekama vieną kartą per 12 mėnesių; ir

| c) | prireikus atliekamos papildomos apžiūros.“; |
| --- | --- |

c)

prireikus atliekamos papildomos apžiūros.“;

| b) | 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

2 dalis išbraukiama;

| 13. | 13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Visiems naujiems ir eksploatuojamiems keleiviniams laivams, atitinkantiems šios direktyvos reikalavimus, laikantis šios direktyvos nuostatų išduodamas keleivinio laivo saugos sertifikatas. Sertifikatas pateikiamas II priede nustatyta forma. Tą sertifikatą po pirminės apžiūros, aprašytos 12 straipsnio 1 dalies a punkte, išduoda vėliavos valstybės administracija.“; |
| --- | --- | --- |

13.

13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Visiems naujiems ir eksploatuojamiems keleiviniams laivams, atitinkantiems šios direktyvos reikalavimus, laikantis šios direktyvos nuostatų išduodamas keleivinio laivo saugos sertifikatas. Sertifikatas pateikiamas II priede nustatyta forma. Tą sertifikatą po pirminės apžiūros, aprašytos 12 straipsnio 1 dalies a punkte, išduoda vėliavos valstybės administracija.“;

| b) | 3 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Prieš greitaeigiam keleiviniam laivui išduodama leidimą plaukioti uosto valstybės jūriniais vidaus maršrutais, vėliavos valstybės administracija susitaria su uosto valstybe dėl visų laivų plaukiojimo sąlygų toje valstybėje. Visas tokias sąlygas vėliavos valstybės administracija įrašo leidime plaukioti.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Prieš greitaeigiam keleiviniam laivui išduodama leidimą plaukioti uosto valstybės jūriniais vidaus maršrutais, vėliavos valstybės administracija susitaria su uosto valstybe dėl visų laivų plaukiojimo sąlygų toje valstybėje. Visas tokias sąlygas vėliavos valstybės administracija įrašo leidime plaukioti.“;

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Apie papildomas saugos priemones, lygiavertiškumą ir išimtis, taikomus laivams ar plaukiojančiosioms priemonėms pagal 9 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis, įrašoma laivo ar plaukiojančiosios priemonės sertifikate.“; |
| --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Apie papildomas saugos priemones, lygiavertiškumą ir išimtis, taikomus laivams ar plaukiojančiosioms priemonėms pagal 9 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis, įrašoma laivo ar plaukiojančiosios priemonės sertifikate.“;

| 14. | 14 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

14.

14 straipsnis išbraukiamas;

| 15. | įterpiamas šis straipsnis:

  „16a straipsnis
  Peržiūra
  Komisija įvertina šios direktyvos įgyvendinimą ir to vertinimo rezultatus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 22 d.“; |
| --- | --- |

15.

įterpiamas šis straipsnis:

„16a straipsnis

Peržiūra

Komisija įvertina šios direktyvos įgyvendinimą ir to vertinimo rezultatus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 22 d.“;

| 16. | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | II-2 skyriaus A dalies 13.1 punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „Visuose laivuose jų pareigūnams nuolatos naudotis yra pateikiami tokie patalpų išdėstymo planai, kuriuose aiškiai nurodyti kiekvieno denio valdymo postai ir tie „A“ kategorijos skyrių apsupti skyriai, kuriuose gali kilti gaisras, „B“ klasės skyriais apsupti skyriai bei gaisro aptikimo ir priešgaisrinės signalizacijos sistemų detalės, purškimo įrenginiai, gaisro gesinimo įranga, patekimo į įvairias patalpas priemonės, deniai ir kt., taip pat ventiliacijos sistema, įskaitant ventiliatorių valdymo postų išdėstymo detales, kiekvieno skyriaus poreikiams naudojamų ventiliatorių slopintuvų vietos bei šių ventiliatorių identifikavimo numeriai. Visas pirmiau minėtas detales galima išdėstyti lankstinuke, kurio kopija įteikiama kiekvienam pareigūnui, o viena kopija laive nuolatos laikoma prieinamoje vietoje. Planai ir lankstinukai nuolatos atnaujinami, o bet kuris pakeitimas į juos įtraukiamas pagal galimybes kuo greičiau. Informacija tokiuose planuose ir lankstinukuose pateikiama vėliavos valstybės valstybine kalba. Kai pirmiau minėtos valstybės valstybinė kalba yra ne anglų ir ne prancūzų, parengiamas planų ir lankstinukų vertimas į vieną iš šių kalbų. Kai laivas vidaus vandens maršrutais plaukioja kitoje valstybėje narėje, parengiamas vertimas į tos uosto valstybės valstybinę kalbą, jeigu ši kalba yra ne anglų ir ne prancūzų.“; |
| --- | --- | --- |

16.

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

II-2 skyriaus A dalies 13.1 punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Visuose laivuose jų pareigūnams nuolatos naudotis yra pateikiami tokie patalpų išdėstymo planai, kuriuose aiškiai nurodyti kiekvieno denio valdymo postai ir tie „A“ kategorijos skyrių apsupti skyriai, kuriuose gali kilti gaisras, „B“ klasės skyriais apsupti skyriai bei gaisro aptikimo ir priešgaisrinės signalizacijos sistemų detalės, purškimo įrenginiai, gaisro gesinimo įranga, patekimo į įvairias patalpas priemonės, deniai ir kt., taip pat ventiliacijos sistema, įskaitant ventiliatorių valdymo postų išdėstymo detales, kiekvieno skyriaus poreikiams naudojamų ventiliatorių slopintuvų vietos bei šių ventiliatorių identifikavimo numeriai. Visas pirmiau minėtas detales galima išdėstyti lankstinuke, kurio kopija įteikiama kiekvienam pareigūnui, o viena kopija laive nuolatos laikoma prieinamoje vietoje. Planai ir lankstinukai nuolatos atnaujinami, o bet kuris pakeitimas į juos įtraukiamas pagal galimybes kuo greičiau. Informacija tokiuose planuose ir lankstinukuose pateikiama vėliavos valstybės valstybine kalba. Kai pirmiau minėtos valstybės valstybinė kalba yra ne anglų ir ne prancūzų, parengiamas planų ir lankstinukų vertimas į vieną iš šių kalbų. Kai laivas vidaus vandens maršrutais plaukioja kitoje valstybėje narėje, parengiamas vertimas į tos uosto valstybės valstybinę kalbą, jeigu ši kalba yra ne anglų ir ne prancūzų.“;

| b) | III skyriaus 2 dalies lentelės 1 išnašos pirmos pastraipos įvadinė dalis pakeičiama taip:

  „Plūdriosios gelbėjimo priemonės gali būti gelbėjimosi valtys arba gelbėjimo plaustai arba abiejų šių priemonių derinys, atitinkantys III skyriaus 2 taisyklės 2 punktą. Tuo atveju, kai tai pateisinama atsižvelgiant į saugų plaukiojimo pobūdį ir (arba) palankias plaukiojimo zonos klimato sąlygas, atsižvelgdama į TJO MSC/Circ.1046 rekomendacijas, vėliavos valstybės administracija gali leisti naudoti, jeigu uosto valstybė narė tam neprieštarauja:“. |
| --- | --- |

b)

III skyriaus 2 dalies lentelės 1 išnašos pirmos pastraipos įvadinė dalis pakeičiama taip:

„Plūdriosios gelbėjimo priemonės gali būti gelbėjimosi valtys arba gelbėjimo plaustai arba abiejų šių priemonių derinys, atitinkantys III skyriaus 2 taisyklės 2 punktą. Tuo atveju, kai tai pateisinama atsižvelgiant į saugų plaukiojimo pobūdį ir (arba) palankias plaukiojimo zonos klimato sąlygas, atsižvelgdama į TJO MSC/Circ.1046 rekomendacijas, vėliavos valstybės administracija gali leisti naudoti, jeigu uosto valstybė narė tam neprieštarauja:“.

2 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 21 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2019 m. gruodžio 21 d.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

4 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre 2017 m. lapkričio 15 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. MAASIKAS

---

(1)  
  OL C 34, 2017 2 2, p. 167.

1

(2)  
  2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2017 m. spalio 23 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (OL L 163, 2009 6 25, p. 1).

3

(4)  
  2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB, įdiegianti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir panaikinanti Tarybos direktyvą 93/75/EEB (OL L 208, 2002 8 5, p. 10).

4

(5)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (OL L 131, 2009 5 28, p. 57).

5

(6)  
  2003 m. balandžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/25/EB dėl specialių ro-ro keleivinių laivų stabilumo reikalavimų (OL L 123, 2003 5 17, p. 22).

6

ro-ro

(7)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

7

(8)  
  2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą (OL L 208, 2002 8 5, p. 1).

8

---

| 2017 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 315/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 315/52

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2017/2109

2017 m. lapkričio 15 d.

kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | laiku gaunama tiksli informacija apie laive esančių asmenų skaičių ar tapatybę yra labai svarbi rengiantis paieškos ir gelbėjimo operacijoms ir jų efektyvumui užtikrinti. Jūroje įvykus avarijai, kompetentingų institucijų vykdomos operacijos gali būti daug efektyvesnės, jei susijusios valstybės ar valstybių kompetentingos nacionalinės institucijos, laivo operatorius ir laivo agentai visapusiškai ir visiškai bendradarbiaus. Tam tikri to bendradarbiavimo aspektai reglamentuojami Tarybos direktyva 98/41/EB (3); |
| --- | --- |

(1)

laiku gaunama tiksli informacija apie laive esančių asmenų skaičių ar tapatybę yra labai svarbi rengiantis paieškos ir gelbėjimo operacijoms ir jų efektyvumui užtikrinti. Jūroje įvykus avarijai, kompetentingų institucijų vykdomos operacijos gali būti daug efektyvesnės, jei susijusios valstybės ar valstybių kompetentingos nacionalinės institucijos, laivo operatorius ir laivo agentai visapusiškai ir visiškai bendradarbiaus. Tam tikri to bendradarbiavimo aspektai reglamentuojami Tarybos direktyva 98/41/EB (3);

| (2) | tinkamumo patikros pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) rezultatai ir patirtis, įgyta įgyvendinant Direktyvą 98/41/EB, parodė, kad informacija apie laive esančius asmenis kompetentingoms institucijoms ne visada yra lengvai prieinama, kai joms ji yra reikalinga. Siekiant spręsti šią situaciją, dabartiniai Direktyvos 98/41/EB reikalavimai turėtų būti suderinti su elektroninio duomenų pateikimo reikalavimais, kad būtų užtikrintas didesnis veiksmingumas. Suskaitmeninimas taip pat sudarys sąlygas avarinės situacijos atveju arba avarijai jūroje įvykus palengvinti prieigą prie su dideliu keleivių skaičiumi susijusios informacijos; |
| --- | --- |

(2)

tinkamumo patikros pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) rezultatai ir patirtis, įgyta įgyvendinant Direktyvą 98/41/EB, parodė, kad informacija apie laive esančius asmenis kompetentingoms institucijoms ne visada yra lengvai prieinama, kai joms ji yra reikalinga. Siekiant spręsti šią situaciją, dabartiniai Direktyvos 98/41/EB reikalavimai turėtų būti suderinti su elektroninio duomenų pateikimo reikalavimais, kad būtų užtikrintas didesnis veiksmingumas. Suskaitmeninimas taip pat sudarys sąlygas avarinės situacijos atveju arba avarijai jūroje įvykus palengvinti prieigą prie su dideliu keleivių skaičiumi susijusios informacijos;

| (3) | per pastaruosius 17 metų padaryta didelė technologinė pažanga laivų judėjimo duomenų pateikimo ir saugojimo priemonių srityje. Vadovaujantis atitinkamomis Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) priimtomis taisyklėmis, palei Europos pakrantes įdiegta keletas privalomųjų pranešimų iš laivų sistemų. Sąjungos ir nacionalinė teisė užtikrina, kad laivai laikytųsi pagal tas sistemas taikomų pranešimų teikimo reikalavimų. Remiantis iki šiol, be kita ko, tarptautiniu lygmeniu, pasiektais rezultatais ir užtikrinant, kad visada būtų laikomasi technologinio neutralumo, dabar būtina, kad būtų daroma pažanga technologinių inovacijų srityje; |
| --- | --- |

(3)

per pastaruosius 17 metų padaryta didelė technologinė pažanga laivų judėjimo duomenų pateikimo ir saugojimo priemonių srityje. Vadovaujantis atitinkamomis Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) priimtomis taisyklėmis, palei Europos pakrantes įdiegta keletas privalomųjų pranešimų iš laivų sistemų. Sąjungos ir nacionalinė teisė užtikrina, kad laivai laikytųsi pagal tas sistemas taikomų pranešimų teikimo reikalavimų. Remiantis iki šiol, be kita ko, tarptautiniu lygmeniu, pasiektais rezultatais ir užtikrinant, kad visada būtų laikomasi technologinio neutralumo, dabar būtina, kad būtų daroma pažanga technologinių inovacijų srityje;

| (4) | sukūrus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/65/ES (4) nurodytą nacionalinę vieno langelio sistemą ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/59/EB (5) nurodytą Sąjungos keitimosi jūrų laivybos informacija sistemą („SAFESeaNet“), sudarytos sąlygos su laivu susijusių duomenų rinkimui, perdavimui ir dalijimuisi jais, šie procesai supaprastinti ir suderinti. Todėl informacija apie laive esančius asmenis, kurios reikalaujama pagal Direktyvą 98/41/EB, turėtų būti pranešama nacionalinėje vieno langelio sistemoje, kurioje avarinės situacijos arbaavarijos jūroje atveju kompetentingai institucijai informacija yra lengvai prieinama. Informacija apie laive esančių asmenų skaičių turėtų būti pranešama nacionalinėje vieno langelio sistemoje naudojantis tinkamomis techninėmis priemonėmis, dėl kurių valstybės narės sprendžia pačios. Kaip alternatyva, informacija turėtų būti pateikiama paskirtajai institucijai per automatinio identifikavimo sistemą; |
| --- | --- |

(4)

sukūrus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/65/ES (4) nurodytą nacionalinę vieno langelio sistemą ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/59/EB (5) nurodytą Sąjungos keitimosi jūrų laivybos informacija sistemą („SAFESeaNet“), sudarytos sąlygos su laivu susijusių duomenų rinkimui, perdavimui ir dalijimuisi jais, šie procesai supaprastinti ir suderinti. Todėl informacija apie laive esančius asmenis, kurios reikalaujama pagal Direktyvą 98/41/EB, turėtų būti pranešama nacionalinėje vieno langelio sistemoje, kurioje avarinės situacijos arbaavarijos jūroje atveju kompetentingai institucijai informacija yra lengvai prieinama. Informacija apie laive esančių asmenų skaičių turėtų būti pranešama nacionalinėje vieno langelio sistemoje naudojantis tinkamomis techninėmis priemonėmis, dėl kurių valstybės narės sprendžia pačios. Kaip alternatyva, informacija turėtų būti pateikiama paskirtajai institucijai per automatinio identifikavimo sistemą;

| (5) | siekiant palengvinti pagal šią direktyvą pranešamos informacijos teikimą bei keitimąsi ja ir siekiant sumažinti administracinę naštą, valstybės narės turėtų laikytis Direktyva 2010/65/ES nustatytų suderintų pranešimo formalumų. Avarijos, turinčios įtakos daugiau nei vienai valstybei narei, atveju valstybės narės turėtų informaciją pateikti kitoms valstybėms narėms per „SAFESeaNet“ sistemą; |
| --- | --- |

(5)

siekiant palengvinti pagal šią direktyvą pranešamos informacijos teikimą bei keitimąsi ja ir siekiant sumažinti administracinę naštą, valstybės narės turėtų laikytis Direktyva 2010/65/ES nustatytų suderintų pranešimo formalumų. Avarijos, turinčios įtakos daugiau nei vienai valstybei narei, atveju valstybės narės turėtų informaciją pateikti kitoms valstybėms narėms per „SAFESeaNet“ sistemą;

| (6) | siekiant suteikti valstybėms narėms pakankamai laiko nacionalinėse vieno langelio sistemose papildomai įdiegti naujas funkcijas, tikslinga numatyti pereinamąjį laikotarpį, per kurį valstybės narės turėtų galimybę išlaikyti dabartinę sistemą keleiviniuose laivuose esantiems asmenims registruoti; |
| --- | --- |

(6)

siekiant suteikti valstybėms narėms pakankamai laiko nacionalinėse vieno langelio sistemose papildomai įdiegti naujas funkcijas, tikslinga numatyti pereinamąjį laikotarpį, per kurį valstybės narės turėtų galimybę išlaikyti dabartinę sistemą keleiviniuose laivuose esantiems asmenims registruoti;

| (7) | pažanga kuriant nacionalines vieno langelio sistemas turėtų būti pagrindas siekti ateityje sukurti Europos vieno langelio sistemą; |
| --- | --- |

(7)

pažanga kuriant nacionalines vieno langelio sistemas turėtų būti pagrindas siekti ateityje sukurti Europos vieno langelio sistemą;

| (8) | valstybės narės turėtų skatinti operatorius, visų pirma mažesnius operatorius, naudotis nacionaline vieno langelio sistema. Tačiau siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi proporcingumo principo, valstybės narės turėtų turėti galimybę konkrečiomis sąlygomis mažesniems operatoriams, kurie dar nesinaudoja nacionaline vieno langelio sistema ir dažniausiai vykdo trumpus vidaus reisus, kurie trunka trumpiau kaip 60 minučių, netaikyti įpareigojimo pranešti apie laive esančių asmenų skaičių nacionalinėje vieno langelio sistemoje; |
| --- | --- |

(8)

valstybės narės turėtų skatinti operatorius, visų pirma mažesnius operatorius, naudotis nacionaline vieno langelio sistema. Tačiau siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi proporcingumo principo, valstybės narės turėtų turėti galimybę konkrečiomis sąlygomis mažesniems operatoriams, kurie dar nesinaudoja nacionaline vieno langelio sistema ir dažniausiai vykdo trumpus vidaus reisus, kurie trunka trumpiau kaip 60 minučių, netaikyti įpareigojimo pranešti apie laive esančių asmenų skaičių nacionalinėje vieno langelio sistemoje;

| (9) | atsižvelgiant į Helgolando bei Bornholmo salų specifinę geografinę padėtį ir jų transporto jungčių su žemynine dalimi pobūdį, Vokietijai, Danijai ir Švedijai turėtų būti numatyta daugiau laiko laive esančių asmenų sąrašui parengti ir nustatytą pereinamąjį laikotarpį joms turėtų būti leidžiama šią informaciją perduoti laikantis dabartinės sistemos; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į Helgolando bei Bornholmo salų specifinę geografinę padėtį ir jų transporto jungčių su žemynine dalimi pobūdį, Vokietijai, Danijai ir Švedijai turėtų būti numatyta daugiau laiko laive esančių asmenų sąrašui parengti ir nustatytą pereinamąjį laikotarpį joms turėtų būti leidžiama šią informaciją perduoti laikantis dabartinės sistemos;

| (10) | valstybėms narėms turėtų būti leista išlaikyti esamas galimybes sumažinti 20 mylių ribą, nuo kurios reikia registruoti ir pateikti laive esančių asmenų sąrašą. Ši teisė apima reisus, kurių atveju keleiviniai laivai, vežantys didelį skaičių keleivių, per vieną ilgesnį reisą vienas po kito įplaukia į uostus, kuriuos skiria mažesnis nei 20 mylių atstumas. Tokiais atvejais valstybėms narėms turėtų būti leidžiama sumažinti 20 mylių ribą tam, kad būtų galima užregistruoti pagal šią direktyvą reikalaujamą informaciją, susijusią su laive esančiais keleiviais, į laivą įlipusiais pirmajame arba tarpiniuose uostuose; |
| --- | --- |

(10)

valstybėms narėms turėtų būti leista išlaikyti esamas galimybes sumažinti 20 mylių ribą, nuo kurios reikia registruoti ir pateikti laive esančių asmenų sąrašą. Ši teisė apima reisus, kurių atveju keleiviniai laivai, vežantys didelį skaičių keleivių, per vieną ilgesnį reisą vienas po kito įplaukia į uostus, kuriuos skiria mažesnis nei 20 mylių atstumas. Tokiais atvejais valstybėms narėms turėtų būti leidžiama sumažinti 20 mylių ribą tam, kad būtų galima užregistruoti pagal šią direktyvą reikalaujamą informaciją, susijusią su laive esančiais keleiviais, į laivą įlipusiais pirmajame arba tarpiniuose uostuose;

| (11) | siekiant giminaičiams laiku suteikti patikimą informaciją avarijos atveju, sumažinti nereikalingą konsulinės pagalbos ir kitų paslaugų delsą ir sudaryti palankesnes sąlygas tapatybės nustatymo procedūroms, perduodami duomenys turėtų apimti ir informaciją apie laive esančių asmenų pilietybę. Duomenų, kuriuos reikalaujama įvesti vykdant ilgesnius kaip 20 mylių reisus, sąrašą reikėtų supaprastinti, padaryti aiškesnį ir kuo labiau suderinti su informacijos pranešimo nacionalinėje vieno langelio sistemoje reikalavimais; |
| --- | --- |

(11)

siekiant giminaičiams laiku suteikti patikimą informaciją avarijos atveju, sumažinti nereikalingą konsulinės pagalbos ir kitų paslaugų delsą ir sudaryti palankesnes sąlygas tapatybės nustatymo procedūroms, perduodami duomenys turėtų apimti ir informaciją apie laive esančių asmenų pilietybę. Duomenų, kuriuos reikalaujama įvesti vykdant ilgesnius kaip 20 mylių reisus, sąrašą reikėtų supaprastinti, padaryti aiškesnį ir kuo labiau suderinti su informacijos pranešimo nacionalinėje vieno langelio sistemoje reikalavimais;

| (12) | atsižvelgiant į tobulesnes elektronines duomenų registracijos priemones ir į tai, kad asmens duomenys bet kokiu atveju turėtų būti surinkti prieš laivui išplaukiant, šiuo metu Direktyvoje 98/41/EB nustatytas 30 minučių vėlavimo terminas turėtų būti sumažintas iki 15 minučių; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į tobulesnes elektronines duomenų registracijos priemones ir į tai, kad asmens duomenys bet kokiu atveju turėtų būti surinkti prieš laivui išplaukiant, šiuo metu Direktyvoje 98/41/EB nustatytas 30 minučių vėlavimo terminas turėtų būti sumažintas iki 15 minučių;

| (13) | svarbu, kad laikantis tarptautinių reikalavimų kiekvienam laive esančiam asmeniui būtų suteikti aiškūs nurodymai, kurių reikia laikytis avarinės situacijos atveju; |
| --- | --- |

(13)

svarbu, kad laikantis tarptautinių reikalavimų kiekvienam laive esančiam asmeniui būtų suteikti aiškūs nurodymai, kurių reikia laikytis avarinės situacijos atveju;

| (14) | siekiant didesnio teisinio aiškumo ir suderinamumo su susijusiais Sąjungos teisės aktais, visų pirma su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB (6), reikėtų atnaujinti arba panaikinti keletą pasenusių, dviprasmiškų ir klaidinančių nuorodų. Sąvokos „keleivinis laivas“ apibrėžtis turėtų būti suderinta su kitais Sąjungos teisės aktais, tokiu būdu, kad nebūtų peržengtos šios direktyvos taikymo srities ribos. Sąvokos „saugoma jūros teritorija“ apibrėžtis turėtų būti pakeista sąvoka, kuri būtų suderinta su Direktyva 2009/45/EB išimčių taikymo pagal šią direktyvą tikslais, užtikrinant, kad paieškos ir gelbėjimo įranga būtų lengvai pasiekiama. Sąvokos „keleivių registratorius“ apibrėžtį reikėtų iš dalies pakeisti taip, kad atsispindėtų naujos jo pareigos, kurios nebeapima informacijos saugojimo. Sąvokos „paskirtoji valdžios institucija“ apibrėžtis turėtų apimti kompetentingas institucijas, turinčias tiesioginę arba netiesioginę prieigą prie informacijos, kurios reikalaujama pagal šią direktyvą. Atitinkami kompanijų naudojamoms keleivių registravimo sistemoms keliami reikalavimai turėtų būti panaikinti; |
| --- | --- |

(14)

siekiant didesnio teisinio aiškumo ir suderinamumo su susijusiais Sąjungos teisės aktais, visų pirma su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB (6), reikėtų atnaujinti arba panaikinti keletą pasenusių, dviprasmiškų ir klaidinančių nuorodų. Sąvokos „keleivinis laivas“ apibrėžtis turėtų būti suderinta su kitais Sąjungos teisės aktais, tokiu būdu, kad nebūtų peržengtos šios direktyvos taikymo srities ribos. Sąvokos „saugoma jūros teritorija“ apibrėžtis turėtų būti pakeista sąvoka, kuri būtų suderinta su Direktyva 2009/45/EB išimčių taikymo pagal šią direktyvą tikslais, užtikrinant, kad paieškos ir gelbėjimo įranga būtų lengvai pasiekiama. Sąvokos „keleivių registratorius“ apibrėžtį reikėtų iš dalies pakeisti taip, kad atsispindėtų naujos jo pareigos, kurios nebeapima informacijos saugojimo. Sąvokos „paskirtoji valdžios institucija“ apibrėžtis turėtų apimti kompetentingas institucijas, turinčias tiesioginę arba netiesioginę prieigą prie informacijos, kurios reikalaujama pagal šią direktyvą. Atitinkami kompanijų naudojamoms keleivių registravimo sistemoms keliami reikalavimai turėtų būti panaikinti;

| (15) | ši direktyva neturėtų būti taikoma pramoginėms jachtoms arba pramoginiams laivams. Visų pirma ji neturėtų būti taikoma pramoginėms jachtoms arba pramoginiams laivams, kai yra sudaryta laivo be įgulos frachtavimo sutartis ir jie vėliau nėra naudojami komerciniais keleivių vežimo tikslais; |
| --- | --- |

(15)

ši direktyva neturėtų būti taikoma pramoginėms jachtoms arba pramoginiams laivams. Visų pirma ji neturėtų būti taikoma pramoginėms jachtoms arba pramoginiams laivams, kai yra sudaryta laivo be įgulos frachtavimo sutartis ir jie vėliau nėra naudojami komerciniais keleivių vežimo tikslais;

| (16) | valstybės narės turėtų likti atsakingos už Direktyva 98/41/EB nustatytų duomenų registravimo reikalavimų laikymosi užtikrinimą, visų pirma, kiek tai susiję su duomenų tikslumu ir jų užregistravimu laiku. Siekiant užtikrinti informacijos nuoseklumą, turėtų būti įmanoma atlikti atsitiktinius tikrinimus; |
| --- | --- |

(16)

valstybės narės turėtų likti atsakingos už Direktyva 98/41/EB nustatytų duomenų registravimo reikalavimų laikymosi užtikrinimą, visų pirma, kiek tai susiję su duomenų tikslumu ir jų užregistravimu laiku. Siekiant užtikrinti informacijos nuoseklumą, turėtų būti įmanoma atlikti atsitiktinius tikrinimus;

| (17) | kai direktyvose 98/41/EB ir 2010/65/ES numatytos priemonės yra susijusios su asmens duomenų tvarkymu, tas tvarkymas turėtų būti atliekamas laikantis Sąjungos teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (7) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (8). Visų pirma ir nedarant poveikio kitiems teisiniams įsipareigojimams pagal duomenų apsaugos teisę, laikantis Direktyvos 98/41/EB surinkti asmens duomenys neturėtų būti tvarkomi ar naudojami jokiam kitam tikslui ir turėtų būti saugojami ne ilgiau nei būtina Direktyvos 98/41/EB taikymo tikslais. Todėl asmens duomenys turėtų būti nepagrįstai nedelsiant automatiškai sunaikinti po to, kai laivo kelionė saugiai baigiama arba, atitinkamai, kai baigiamas tyrimas ar teismo procesas po avarijos ar avarinės situacijos; |
| --- | --- |

(17)

kai direktyvose 98/41/EB ir 2010/65/ES numatytos priemonės yra susijusios su asmens duomenų tvarkymu, tas tvarkymas turėtų būti atliekamas laikantis Sąjungos teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (7) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (8). Visų pirma ir nedarant poveikio kitiems teisiniams įsipareigojimams pagal duomenų apsaugos teisę, laikantis Direktyvos 98/41/EB surinkti asmens duomenys neturėtų būti tvarkomi ar naudojami jokiam kitam tikslui ir turėtų būti saugojami ne ilgiau nei būtina Direktyvos 98/41/EB taikymo tikslais. Todėl asmens duomenys turėtų būti nepagrįstai nedelsiant automatiškai sunaikinti po to, kai laivo kelionė saugiai baigiama arba, atitinkamai, kai baigiamas tyrimas ar teismo procesas po avarijos ar avarinės situacijos;

| (18) | atsižvelgiant į naujausius technikos laimėjimus ir į diegimo išlaidas, kiekviena kompanija, laikydamasi Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų dėl duomenų apsaugos, turėtų įdiegti atitinkamas technines ir organizacines priemones, kad pagal šią direktyvą tvarkomi duomenys būtų apsaugoti nuo atsitiktinio ar neteisėto sunaikinimo arba atsitiktinio praradimo, paskelbimo ir atskleidimo arba prieigos be leidimo; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgiant į naujausius technikos laimėjimus ir į diegimo išlaidas, kiekviena kompanija, laikydamasi Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų dėl duomenų apsaugos, turėtų įdiegti atitinkamas technines ir organizacines priemones, kad pagal šią direktyvą tvarkomi duomenys būtų apsaugoti nuo atsitiktinio ar neteisėto sunaikinimo arba atsitiktinio praradimo, paskelbimo ir atskleidimo arba prieigos be leidimo;

| (19) | atsižvelgiant į proporcingumo principą ir į tai, kad keleiviai patys yra suinteresuoti pateikti teisingą informaciją, šiuo metu taikomo asmens duomenų rinkimo keleivių savideklaracijos principu pakanka Direktyvos 98/41/EB taikymo tikslais. Kartu elektroninėmis duomenų registravimo ir tikrinimo priemonėmis turėtų būti užtikrinta, kad apie kiekvieną laive esantį asmenį būtų užregistruota unikali informacija; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgiant į proporcingumo principą ir į tai, kad keleiviai patys yra suinteresuoti pateikti teisingą informaciją, šiuo metu taikomo asmens duomenų rinkimo keleivių savideklaracijos principu pakanka Direktyvos 98/41/EB taikymo tikslais. Kartu elektroninėmis duomenų registravimo ir tikrinimo priemonėmis turėtų būti užtikrinta, kad apie kiekvieną laive esantį asmenį būtų užregistruota unikali informacija;

| (20) | siekiant padidinti skaidrumą ir norint padėti valstybėms narėms pranešti apie išimtis ir prašymus leisti taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, Komisija turėtų sukurti ir tvarkyti tam skirtą duomenų bazę. Joje turėtų būti saugomos priemonės – tiek jų projektai, tiek jau patvirtintos priemonės, – apie kurias pranešta. Informacija apie patvirtintas priemones turėtų būti viešai prieinama; |
| --- | --- |

(20)

siekiant padidinti skaidrumą ir norint padėti valstybėms narėms pranešti apie išimtis ir prašymus leisti taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, Komisija turėtų sukurti ir tvarkyti tam skirtą duomenų bazę. Joje turėtų būti saugomos priemonės – tiek jų projektai, tiek jau patvirtintos priemonės, – apie kurias pranešta. Informacija apie patvirtintas priemones turėtų būti viešai prieinama;

| (21) | duomenys, susiję su pranešimais apie išimtis ir valstybių narių prašymais leisti taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, turėtų būti derinami ir koordinuojami, kiek tai būtina siekiant užtikrinti kuo didesnį tokių duomenų naudojimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

(21)

duomenys, susiję su pranešimais apie išimtis ir valstybių narių prašymais leisti taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, turėtų būti derinami ir koordinuojami, kiek tai būtina siekiant užtikrinti kuo didesnį tokių duomenų naudojimo veiksmingumą;

| (22) | atsižvelgiant į pakeitimus, padarytus Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV), reikėtų atitinkamai atnaujinti Komisijai suteiktus įgaliojimus įgyvendinti Direktyvą 98/41/EB. Įgyvendinimo aktai turėtų būti priimami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (9); |
| --- | --- |

(22)

atsižvelgiant į pakeitimus, padarytus Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV), reikėtų atitinkamai atnaujinti Komisijai suteiktus įgaliojimus įgyvendinti Direktyvą 98/41/EB. Įgyvendinimo aktai turėtų būti priimami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (9);

| (23) | siekiant atsižvelgti į tarptautinius pokyčius ir padidinti skaidrumą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, jei reikalinga, dėl tarptautinių dokumentų pakeitimų netaikymo šios direktyvos taikymo tikslais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(23)

siekiant atsižvelgti į tarptautinius pokyčius ir padidinti skaidrumą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, jei reikalinga, dėl tarptautinių dokumentų pakeitimų netaikymo šios direktyvos taikymo tikslais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (24) | atsižvelgiant į visą stebėsenos ciklą, kurį sudaro Europos jūrų saugumo agentūros atstovų apsilankymai, Direktyvos 98/41/EB įgyvendinimą Komisija turėtų įvertinti ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 22 d. ir apie vertinimo rezultatus pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su Komisija, kad ji galėtų surinkti visą tam vertinimui reikiamą informaciją; |
| --- | --- |

(24)

atsižvelgiant į visą stebėsenos ciklą, kurį sudaro Europos jūrų saugumo agentūros atstovų apsilankymai, Direktyvos 98/41/EB įgyvendinimą Komisija turėtų įvertinti ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 22 d. ir apie vertinimo rezultatus pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su Komisija, kad ji galėtų surinkti visą tam vertinimui reikiamą informaciją;

| (25) | siekiant, kad būtų atsižvelgta į Direktyvos 98/41/EB pakeitimus, informacija apie laive esančius asmenis turėtų būti įtraukta į Direktyvos 2010/65/ES priedo A dalyje nurodytą pranešimo formalumų sąrašą; |
| --- | --- |

(25)

siekiant, kad būtų atsižvelgta į Direktyvos 98/41/EB pakeitimus, informacija apie laive esančius asmenis turėtų būti įtraukta į Direktyvos 2010/65/ES priedo A dalyje nurodytą pranešimo formalumų sąrašą;

| (26) | siekiant, kad žemyninėms valstybėms narėms, neturinčioms jūrų uostų ir neturinčioms į šios direktyvos taikymo sritį patenkančių su jų vėliava plaukiojančių keleivinių laivų, nebūtų nustatyta neproporcinga administracinė našta, tokioms valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nukrypti nuo šios direktyvos nuostatų. Tai reiškia, kad kol ši sąlyga yra tenkinama, jos neprivalo perkelti šios direktyvos į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

(26)

siekiant, kad žemyninėms valstybėms narėms, neturinčioms jūrų uostų ir neturinčioms į šios direktyvos taikymo sritį patenkančių su jų vėliava plaukiojančių keleivinių laivų, nebūtų nustatyta neproporcinga administracinė našta, tokioms valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nukrypti nuo šios direktyvos nuostatų. Tai reiškia, kad kol ši sąlyga yra tenkinama, jos neprivalo perkelti šios direktyvos į nacionalinę teisę;

| (27) | buvo pasikonsultuota su Europos duomenų apsaugos pareigūnu pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalį, ir 2016 m. gruodžio 9 d. jis pateikė oficialias pastabas; |
| --- | --- |

(27)

buvo pasikonsultuota su Europos duomenų apsaugos pareigūnu pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalį, ir 2016 m. gruodžio 9 d. jis pateikė oficialias pastabas;

| (28) | todėl direktyvos 98/41/EB ir 2010/65/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos, |
| --- | --- |

(28)

todėl direktyvos 98/41/EB ir 2010/65/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 98/41/EB daliniai pakeitimai

Direktyva 98/41/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | antra įtrauka pakeičiama taip:
  „—   keleivinis laivas– tai laivas ar greitaeigis laivas, vežantis daugiau nei dvylika keleivių,“; |
| --- | --- | --- |

1)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

antra įtrauka pakeičiama taip:

„—   keleivinis laivas– tai laivas ar greitaeigis laivas, vežantis daugiau nei dvylika keleivių,“;

keleivinis laivas

| b) | šešta įtrauka pakeičiama taip:
  „—   keleivių registratorius– tai atsakingas asmuo, kompanijos paskirtas ISM kodekso įpareigojimams vykdyti, jei taikoma, arba asmuo, kompanijos paskirtas atsakingu už informacijos apie asmenis, įlipusius į šios kompanijos keleivinį laivą, perdavimą,“; |
| --- | --- |

b)

šešta įtrauka pakeičiama taip:

„—   keleivių registratorius– tai atsakingas asmuo, kompanijos paskirtas ISM kodekso įpareigojimams vykdyti, jei taikoma, arba asmuo, kompanijos paskirtas atsakingu už informacijos apie asmenis, įlipusius į šios kompanijos keleivinį laivą, perdavimą,“;

keleivių registratorius

| c) | septinta įtrauka pakeičiama taip:
  „—   paskirtoji institucija– tai valstybės narės kompetentinga institucija, atsakinga už paiešką ir gelbėjimą arba besirūpinanti avarijos padariniais, turinti prieigą prie informacijos, kurios reikalaujama pagal šią direktyvą,“; |
| --- | --- |

c)

septinta įtrauka pakeičiama taip:

„—   paskirtoji institucija– tai valstybės narės kompetentinga institucija, atsakinga už paiešką ir gelbėjimą arba besirūpinanti avarijos padariniais, turinti prieigą prie informacijos, kurios reikalaujama pagal šią direktyvą,“;

paskirtoji institucija

| d) | devinta įtrauka išbraukiama; |
| --- | --- |

d)

devinta įtrauka išbraukiama;

| e) | dešimtos įtraukos įvadinė frazė pakeičiama taip:
  „—   reguliariosios paslaugos– tai serija perkėlimų laivais, kuriais užtikrinamas susisiekimas tarp dviejų ar daugiau tų pačių uostų, arba serija reisų iš to paties ir į tą patį uostą be tarpinių sustojimų, kai:“; |
| --- | --- |

e)

dešimtos įtraukos įvadinė frazė pakeičiama taip:

„—   reguliariosios paslaugos– tai serija perkėlimų laivais, kuriais užtikrinamas susisiekimas tarp dviejų ar daugiau tų pačių uostų, arba serija reisų iš to paties ir į tą patį uostą be tarpinių sustojimų, kai:“;

reguliariosios paslaugos

| f) | papildoma šia įtrauka:
  „—   uosto akvatorija– tai plotas, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/45/EB 2 straipsnio r punkte,“; |
| --- | --- |

f)

papildoma šia įtrauka:

„—   uosto akvatorija– tai plotas, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/45/EB 2 straipsnio r punkte,“;

uosto akvatorija

| g) | papildoma šia įtrauka:
  „—   pramoginė jachta arba pramoginis laivas– tai bet kuriuo būdu varomas laivas, kuriuo plukdoma ne komerciniais tikslais.“; |
| --- | --- |

g)

papildoma šia įtrauka:

„—   pramoginė jachta arba pramoginis laivas– tai bet kuriuo būdu varomas laivas, kuriuo plukdoma ne komerciniais tikslais.“;

pramoginė jachta arba pramoginis laivas

| 2) | 3 straipsnis pakeičiamas taip:

  „3 straipsnis

  1.   Ši direktyva taikoma keleiviniams laivams, išskyrus:






  — | karo laivus ir karinius transporto laivus, |
| --- | --- | --- |

2)

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

1.   Ši direktyva taikoma keleiviniams laivams, išskyrus:

—

karo laivus ir karinius transporto laivus,

| — | pramogines jachtas ir pramoginius laivus, |
| --- | --- |

—

pramogines jachtas ir pramoginius laivus,

| — | laivus, plaukiojančius tik uosto akvatorijose arba vidaus vandenų keliais. |
| --- | --- |

—

laivus, plaukiojančius tik uosto akvatorijose arba vidaus vandenų keliais.

2.   Valstybės narės, kurios neturi jūrų uostų ir su jų vėliava plaukiojančių keleivinių laivų, patenkančių į šios direktyvos taikymo sritį, gali nukrypti nuo šios direktyvos nuostatų, išskyrus antroje pastraipoje išdėstytą įpareigojimą.

Valstybės narės, kurios ketina pasinaudoti tokia nukrypti leidžiančia nuostata, ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 21 d. praneša Komisijai, ar tenkinamos sąlygos, o po to kasmet praneša Komisijai apie bet kokius tolesnius pokyčius. Tokios valstybės narės negali leisti keleiviniams laivams, kuriems taikoma ši direktyva, plaukioti su jų vėliava, kol jos neperkėlė į nacionalinę teisę ir neįgyvendina šios direktyvos.“;

| 3) | 4 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Prieš keleiviniam laivui išplaukiant, apie laive esančių asmenų skaičių pranešama laivo kapitonui ir, naudojant tinkamas technines priemones, vieno langelio sistemoje, sukurtoje pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/65/ES (*1) 5 straipsnį, arba, jeigu taip nusprendžia valstybė narė, per automatinio identifikavimo sistemą apie skaičių pranešama paskirtajai institucijai.
  Pereinamuoju šešerių metų laikotarpiu nuo 2017 m. gruodžio 20 d. valstybės narės gali leisti tą informaciją ir toliau pranešti kompanijos keleivių registratoriui arba tą pačią funkciją vykdančiai krante esančiai kompanijos sistemai užuot reikalavus, kad ji būtų pranešama vieno langelio sistemoje arba per automatinio identifikavimo sistemą paskirtajai institucijai.


  (*1)  
  2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams, kuria panaikinama Direktyva 2002/6/EB (OL L 283, 2010 10 29, p. 1).“;" |
| --- | --- |

3)

4 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Prieš keleiviniam laivui išplaukiant, apie laive esančių asmenų skaičių pranešama laivo kapitonui ir, naudojant tinkamas technines priemones, vieno langelio sistemoje, sukurtoje pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/65/ES (*1) 5 straipsnį, arba, jeigu taip nusprendžia valstybė narė, per automatinio identifikavimo sistemą apie skaičių pranešama paskirtajai institucijai.

Pereinamuoju šešerių metų laikotarpiu nuo 2017 m. gruodžio 20 d. valstybės narės gali leisti tą informaciją ir toliau pranešti kompanijos keleivių registratoriui arba tą pačią funkciją vykdančiai krante esančiai kompanijos sistemai užuot reikalavus, kad ji būtų pranešama vieno langelio sistemoje arba per automatinio identifikavimo sistemą paskirtajai institucijai.

(*1)  
  2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams, kuria panaikinama Direktyva 2002/6/EB (OL L 283, 2010 10 29, p. 1).“;"

*1

| 4) | 5 straipsnis pakeičiamas taip:

  „5 straipsnis

  1.   Tuo atveju, kai keleivinis laivas išplaukia iš valstybėje narėje esančio uosto siekiant vykdyti reisą, kurio ilgis nuo pradinio taško iki kito įplaukimo uosto yra daugiau kaip 20 mylių, registruojama ši informacija:






  — | laive esančių asmenų vardai ir pavardės, jų lytis, pilietybė ir gimimo datos, |
| --- | --- | --- |

4)

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

1.   Tuo atveju, kai keleivinis laivas išplaukia iš valstybėje narėje esančio uosto siekiant vykdyti reisą, kurio ilgis nuo pradinio taško iki kito įplaukimo uosto yra daugiau kaip 20 mylių, registruojama ši informacija:

—

laive esančių asmenų vardai ir pavardės, jų lytis, pilietybė ir gimimo datos,

| — | savanoriškai keleivio pateikiama informacija apie avarinės situacijos atveju galimai reikalingą specialią priežiūrą ar pagalbą, |
| --- | --- |

—

savanoriškai keleivio pateikiama informacija apie avarinės situacijos atveju galimai reikalingą specialią priežiūrą ar pagalbą,

| — | jei valstybė narė taip nusprendžia – savanoriškai keleivio nurodomas kontaktinis numeris, kuriuo būtų galima skambinti avarinės situacijos atveju. |
| --- | --- |

—

jei valstybė narė taip nusprendžia – savanoriškai keleivio nurodomas kontaktinis numeris, kuriuo būtų galima skambinti avarinės situacijos atveju.

2.   1 dalyje nurodyta informacija surenkama prieš keleiviniam laivui išvykstant, o keleivinio laivo išvykimo metu, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 15 minučių nuo jo išvykimo, ji yra pranešama vieno langelio sistemoje, sukurtoje pagal Direktyvos 2010/65/ES 5 straipsnį.

3.   Pereinamuoju šešerių metų laikotarpiu nuo 2017 m. gruodžio 20 d. valstybės narės gali leisti tą informaciją ir toliau pranešti kompanijos keleivių registratoriui arba tą pačią funkciją vykdančiai krante esančiai kompanijos sistemai užuot reikalavus, kad ji būtų pranešama vieno langelio sistemoje.

4.   Nedarant poveikio kitiems teisiniams įsipareigojimams pagal Sąjungos ir nacionalinius duomenų apsaugos teisės aktus, šios direktyvos taikymo tikslais surinkti asmens duomenys neapdorojami ir nenaudojami jokiu kitu tikslu. Tokie asmens duomenys visada tvarkomi laikantis Sąjungos duomenų apsaugos ir privatumo teisės ir, kai jų nebereikia, nepagrįstai nedelsiant yra automatiškai sunaikinami.“;

| 5) | 6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Kiekviena valstybė narė reikalauja, kad kompanija užtikrintų, kad 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija apie kiekvieną su trečiosios šalies vėliava plaukiojantį keleivinį laivą, išvykstantį iš už Sąjungos ribų esančio uosto ir vykstantį į toje valstybėje narėje esantį uostą, būtų pateikta laikantis 4 straipsnio 2 dalies ir 5 straipsnio 2 dalies.“; |
| --- | --- |

5)

6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Kiekviena valstybė narė reikalauja, kad kompanija užtikrintų, kad 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija apie kiekvieną su trečiosios šalies vėliava plaukiojantį keleivinį laivą, išvykstantį iš už Sąjungos ribų esančio uosto ir vykstantį į toje valstybėje narėje esantį uostą, būtų pateikta laikantis 4 straipsnio 2 dalies ir 5 straipsnio 2 dalies.“;

| 6) | 8 straipsnis pakeičiamas taip:

  „8 straipsnis

  1.   Kai tai reikalaujama pagal šios direktyvos 4 ir 5 straipsnius, kiekviena kompanija, atsakinga už keleivinio laivo eksploatavimą, paskiria keleivių registratorių, atsakingą už tose nuostatose nurodytos informacijos pranešimą vieno langelio sistemoje, sukurtoje pagal Direktyvos 2010/65/ES 5 straipsnį, arba tos informacijos pranešimą paskirtajai institucijai per automatinio identifikavimo sistemą.


  2.   Pagal šios direktyvos 5 straipsnį surinktus asmens duomenis kompanija gali laikyti ne ilgiau nei būtina šios direktyvos taikymo tikslais ir bet kuriuo atveju tik iki to momento, kai saugiai užbaigiamas atitinkamas laivo reisas ir duomenys pranešami vieno langelio sistemoje, sukurtoje pagal Direktyvos 2010/65/ES 5 straipsnį. Nedarant poveikio kitiems konkretiems teisiniams įsipareigojimams pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę, be kita ko, statistikos tikslais, kai šiuo tikslu informacija nebereikalinga, ji automatiškai ir nepagrįstai nedelsiant sunaikinama.


  3.   Kiekviena kompanija užtikrina, kad su keleiviais, pareiškusiais, jog jiems avarinių situacijų atveju reikia specialios priežiūros ar pagalbos, susijusi informacija būtų tinkamai užregistruota ir pranešta kapitonui prieš keleiviniam laivui išvykstant.“; |
| --- | --- |

6)

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

1.   Kai tai reikalaujama pagal šios direktyvos 4 ir 5 straipsnius, kiekviena kompanija, atsakinga už keleivinio laivo eksploatavimą, paskiria keleivių registratorių, atsakingą už tose nuostatose nurodytos informacijos pranešimą vieno langelio sistemoje, sukurtoje pagal Direktyvos 2010/65/ES 5 straipsnį, arba tos informacijos pranešimą paskirtajai institucijai per automatinio identifikavimo sistemą.

2.   Pagal šios direktyvos 5 straipsnį surinktus asmens duomenis kompanija gali laikyti ne ilgiau nei būtina šios direktyvos taikymo tikslais ir bet kuriuo atveju tik iki to momento, kai saugiai užbaigiamas atitinkamas laivo reisas ir duomenys pranešami vieno langelio sistemoje, sukurtoje pagal Direktyvos 2010/65/ES 5 straipsnį. Nedarant poveikio kitiems konkretiems teisiniams įsipareigojimams pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę, be kita ko, statistikos tikslais, kai šiuo tikslu informacija nebereikalinga, ji automatiškai ir nepagrįstai nedelsiant sunaikinama.

3.   Kiekviena kompanija užtikrina, kad su keleiviais, pareiškusiais, jog jiems avarinių situacijų atveju reikia specialios priežiūros ar pagalbos, susijusi informacija būtų tinkamai užregistruota ir pranešta kapitonui prieš keleiviniam laivui išvykstant.“;

| 7) | 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  — | a punktas išbraukiamas; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis iš dalies keičiama taip:

—

a punktas išbraukiamas;

| — | b ir c punktai pakeičiami taip:


  „2.   Valstybė narė, iš kurios uosto išplaukia keleivinis laivas, gali jam netaikyti įpareigojimo pranešti laive esančių asmenų skaičių vieno langelio sistemoje, sukurtoje pagal Direktyvos 2010/65/ES 5 straipsnį, jei atitinkamas laivas nėra greitaeigis laivas, jis teikia reguliariąsias paslaugas, kai kelionė nuo vieno uosto iki kito trunka mažiau kaip valandą, jis plaukioja tik jūros zonoje D, nustatytoje pagal Direktyvos 2009/45/EB 4 straipsnį, ir toje jūros zonoje užtikrinama lengvai pasiekiama paieškos ir gelbėjimo įranga.
  Valstybė narė gali netaikyti šios direktyvos 5 straipsnyje nustatytų įpareigojimų keleiviniams laivams, plaukiojantiems tarp dviejų uostų arba iš uosto į tą patį uostą pakeliui neįplaukiant į kitus uostus, jei atitinkamas laivas plaukioja tik jūros zonoje D, nustatytoje pagal Direktyvos 2009/45/EB 4 straipsnį, ir toje jūros zonoje užtikrinama lengvai pasiekiama paieškos ir gelbėjimo įranga.“; |
| --- | --- |

—

b ir c punktai pakeičiami taip:

„2.   Valstybė narė, iš kurios uosto išplaukia keleivinis laivas, gali jam netaikyti įpareigojimo pranešti laive esančių asmenų skaičių vieno langelio sistemoje, sukurtoje pagal Direktyvos 2010/65/ES 5 straipsnį, jei atitinkamas laivas nėra greitaeigis laivas, jis teikia reguliariąsias paslaugas, kai kelionė nuo vieno uosto iki kito trunka mažiau kaip valandą, jis plaukioja tik jūros zonoje D, nustatytoje pagal Direktyvos 2009/45/EB 4 straipsnį, ir toje jūros zonoje užtikrinama lengvai pasiekiama paieškos ir gelbėjimo įranga.

Valstybė narė gali netaikyti šios direktyvos 5 straipsnyje nustatytų įpareigojimų keleiviniams laivams, plaukiojantiems tarp dviejų uostų arba iš uosto į tą patį uostą pakeliui neįplaukiant į kitus uostus, jei atitinkamas laivas plaukioja tik jūros zonoje D, nustatytoje pagal Direktyvos 2009/45/EB 4 straipsnį, ir toje jūros zonoje užtikrinama lengvai pasiekiama paieškos ir gelbėjimo įranga.“;

| — | papildoma šia pastraipa:


  „Nukrypstant nuo 5 straipsnio 2 dalies ir nedarant poveikio 5 straipsnio 3 dalyje nustatytam pereinamajam laikotarpiui, šios valstybės narės turi teisę taikyti šias išimtis:






  i) | Vokietija gali pratęsti 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos rinkimo ir pateikimo laikotarpius iki vienos valandos nuo išvykimo keleivinių laivų, kurie vyksta į Helgolando salą ir iš jos, atveju, ir |
| --- | --- | --- |

—

papildoma šia pastraipa:

„Nukrypstant nuo 5 straipsnio 2 dalies ir nedarant poveikio 5 straipsnio 3 dalyje nustatytam pereinamajam laikotarpiui, šios valstybės narės turi teisę taikyti šias išimtis:

i)

Vokietija gali pratęsti 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos rinkimo ir pateikimo laikotarpius iki vienos valandos nuo išvykimo keleivinių laivų, kurie vyksta į Helgolando salą ir iš jos, atveju, ir

| ii) | Danija ir Švedija gali pratęsti 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos rinkimo ir pateikimo laikotarpius iki vienos valandos nuo išvykimo keleivinių laivų, kurie vyksta į Bornholmo salą ir iš jos, atveju.“; |
| --- | --- |

ii)

Danija ir Švedija gali pratęsti 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos rinkimo ir pateikimo laikotarpius iki vienos valandos nuo išvykimo keleivinių laivų, kurie vyksta į Bornholmo salą ir iš jos, atveju.“;

| b) | 3 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:






  „a) | valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai apie savo sprendimą atleisti nuo 5 straipsnyje nustatytų įpareigojimų ir nurodo pagrįstas to sprendimo priežastis. Šis pranešimas teikiamas per duomenų bazę, kurią Komisija tuo tikslu sukuria ir tvarko, ir prie kurios Komisija ir valstybės narės turi prieigą. Priimtas priemones Komisija pateikia viešai prieinamoje interneto svetainėje; |
| --- | --- | --- |

b)

3 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:

„a)

valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai apie savo sprendimą atleisti nuo 5 straipsnyje nustatytų įpareigojimų ir nurodo pagrįstas to sprendimo priežastis. Šis pranešimas teikiamas per duomenų bazę, kurią Komisija tuo tikslu sukuria ir tvarko, ir prie kurios Komisija ir valstybės narės turi prieigą. Priimtas priemones Komisija pateikia viešai prieinamoje interneto svetainėje;

| b) | jei per šešis mėnesius nuo tokio pranešimo dienos Komisija nusprendžia, kad toks atleidimas nėra pagrįstas arba galėtų neigiamai paveikti konkurenciją, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo reikalaujama, kad valstybė narė savo sprendimą iš dalies pakeistų arba atšauktų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“; |
| --- | --- |

b)

jei per šešis mėnesius nuo tokio pranešimo dienos Komisija nusprendžia, kad toks atleidimas nėra pagrįstas arba galėtų neigiamai paveikti konkurenciją, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo reikalaujama, kad valstybė narė savo sprendimą iš dalies pakeistų arba atšauktų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“;

| c) | 4 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Toks reikalavimas pateikiamas Komisijai per 3 dalyje nurodytą duomenų bazę. Jei per šešis mėnesius nuo tokio reikalavimo pateikimo dienos Komisija nusprendžia, kad daryti išimtį nėra pagrindo arba kad ji galėtų neigiamai paveikti konkurenciją, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo reikalaujama, kad valstybė narė savo siūlomą sprendimą iš dalies pakeistų arba jo nepriimtų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“; |
| --- | --- |

c)

4 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Toks reikalavimas pateikiamas Komisijai per 3 dalyje nurodytą duomenų bazę. Jei per šešis mėnesius nuo tokio reikalavimo pateikimo dienos Komisija nusprendžia, kad daryti išimtį nėra pagrindo arba kad ji galėtų neigiamai paveikti konkurenciją, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo reikalaujama, kad valstybė narė savo siūlomą sprendimą iš dalies pakeistų arba jo nepriimtų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“;

| 8) | 10 straipsnis pakeičiamas taip:

  „10 straipsnis

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad kompanijose būtų nustatyta duomenų registravimo procedūra, kuria būtų garantuojama, kad informacija, kurios reikalaujama pagal šią direktyvą, būtų pranešama tiksliai ir laiku.


  2.   Kiekviena valstybė narė paskiria instituciją, kuriai suteikiama prieiga prie informacijos, kurios reikalaujama pagal šią direktyvą. Valstybės narės užtikrina, kad, susidarius avarinei situacijai ar įvykus avarijai, ta paskirtoji institucija galėtų iš karto gauti informaciją, kurios reikalaujama pagal šią direktyvą.


  3.   Valstybės narės pagal 5 straipsnį surinktų asmens duomenų nelaiko ilgiau negu būtina šios direktyvos taikymo tikslais, ir bet kuriuo atveju ne ilgiau nei:






  a) | iki to momento, kai saugiai užbaigiamas atitinkamas laivo reisas, tačiau bet kuriuo atveju ne ilgiau kaip 60 dienų nuo laivo išvykimo; arba |
| --- | --- | --- |

8)

10 straipsnis pakeičiamas taip:

„10 straipsnis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad kompanijose būtų nustatyta duomenų registravimo procedūra, kuria būtų garantuojama, kad informacija, kurios reikalaujama pagal šią direktyvą, būtų pranešama tiksliai ir laiku.

2.   Kiekviena valstybė narė paskiria instituciją, kuriai suteikiama prieiga prie informacijos, kurios reikalaujama pagal šią direktyvą. Valstybės narės užtikrina, kad, susidarius avarinei situacijai ar įvykus avarijai, ta paskirtoji institucija galėtų iš karto gauti informaciją, kurios reikalaujama pagal šią direktyvą.

3.   Valstybės narės pagal 5 straipsnį surinktų asmens duomenų nelaiko ilgiau negu būtina šios direktyvos taikymo tikslais, ir bet kuriuo atveju ne ilgiau nei:

a)

iki to momento, kai saugiai užbaigiamas atitinkamas laivo reisas, tačiau bet kuriuo atveju ne ilgiau kaip 60 dienų nuo laivo išvykimo; arba

| b) | jei susidaro avarinė situacija ar įvyksta avarija – iki tol, kol baigiamas bet koks tyrimas arba teismo procesas. |
| --- | --- |

b)

jei susidaro avarinė situacija ar įvyksta avarija – iki tol, kol baigiamas bet koks tyrimas arba teismo procesas.

4.   Nedarant poveikio kitiems konkretiems teisiniams įsipareigojimams pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę, įskaitant įsipareigojimus statistikos tikslais, kai šios direktyvos tikslais informacija nebereikalinga, ji automatiškai ir nepagrįstai nedelsiant sunaikinama.“;

| 9) | 11 straipsnis pakeičiamas taip:

  „11 straipsnis

  1.   Duomenys, kurių reikalaujama pagal šią direktyvą, surenkami ir užregistruojami taip, kad į laivą įlipantys arba iš jo išlipantys keleiviai nebūtų be reikalo gaišinami.


  2.   Tuose pačiuose ar panašiuose maršrutuose turi būti išvengta daugkartinio duomenų rinkimo.“; |
| --- | --- |

9)

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

1.   Duomenys, kurių reikalaujama pagal šią direktyvą, surenkami ir užregistruojami taip, kad į laivą įlipantys arba iš jo išlipantys keleiviai nebūtų be reikalo gaišinami.

2.   Tuose pačiuose ar panašiuose maršrutuose turi būti išvengta daugkartinio duomenų rinkimo.“;

| 10) | įterpiamas šis straipsnis:

  „11a straipsnis

  1.   Asmens duomenų tvarkymas pagal šią direktyvą vykdomas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (*2).


  2.   Sąjungos institucijos ir įstaigos asmens duomenis, pvz., įrašytus į vieno langelio sistemą ir sistemą „SAFESeaNet“ pagal šią direktyvą tvarko remdamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 (*3).



  (*2)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1)."


  (*3)  
  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).“;" |
| --- | --- |

10)

įterpiamas šis straipsnis:

„11a straipsnis

1.   Asmens duomenų tvarkymas pagal šią direktyvą vykdomas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (*2).

2.   Sąjungos institucijos ir įstaigos asmens duomenis, pvz., įrašytus į vieno langelio sistemą ir sistemą „SAFESeaNet“ pagal šią direktyvą tvarko remdamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 (*3).

(*2)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1)."

*2

(*3)  
  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).“;"

*3

| 11) | 12 straipsnis pakeičiamas taip:

  „12 straipsnis

  1.   Išimtinėmis aplinkybėmis, jei tai tinkamai pagrįsta atitinkama Komisijos analize, ir siekiant išvengti didelės ir nepriimtinos grėsmės saugiai laivybai arba nesuderinamumo su Sąjungos jūrų teisės aktais, Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiama ši direktyva siekiant šios direktyvos tikslais netaikyti 2 straipsnyje nurodytų tarptautinių dokumentų pakeitimo.


  2.   Tie deleguotieji aktai priimami likus bent trims mėnesiams iki tarptautiniu mastu nustatyto nebylaus atitinkamo pakeitimo priėmimo laikotarpio pabaigos arba numatomos to pakeitimo įsigaliojimo dienos. Laikotarpiu iki tokio deleguotojo akto įsigaliojimo valstybės narės susilaiko nuo bet kokios iniciatyvos, kuria siekiama pakeitimą integruoti į nacionalinės teisės aktus arba taikyti atitinkamo tarptautinio dokumento pakeitimą.“; |
| --- | --- |

11)

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

1.   Išimtinėmis aplinkybėmis, jei tai tinkamai pagrįsta atitinkama Komisijos analize, ir siekiant išvengti didelės ir nepriimtinos grėsmės saugiai laivybai arba nesuderinamumo su Sąjungos jūrų teisės aktais, Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiama ši direktyva siekiant šios direktyvos tikslais netaikyti 2 straipsnyje nurodytų tarptautinių dokumentų pakeitimo.

2.   Tie deleguotieji aktai priimami likus bent trims mėnesiams iki tarptautiniu mastu nustatyto nebylaus atitinkamo pakeitimo priėmimo laikotarpio pabaigos arba numatomos to pakeitimo įsigaliojimo dienos. Laikotarpiu iki tokio deleguotojo akto įsigaliojimo valstybės narės susilaiko nuo bet kokios iniciatyvos, kuria siekiama pakeitimą integruoti į nacionalinės teisės aktus arba taikyti atitinkamo tarptautinio dokumento pakeitimą.“;

| 12) | įterpiamas šis straipsnis:

  „12a straipsnis

  1.   12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami septynerių metų laikotarpiui nuo 2017 m. gruodžio 20 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki septynerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 12 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“; |
| --- | --- |

12)

įterpiamas šis straipsnis:

„12a straipsnis

1.   12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami septynerių metų laikotarpiui nuo 2017 m. gruodžio 20 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki septynerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 12 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“;

| 13) | 13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (*4) 5 straipsnis.


  (*4)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“;" |
| --- | --- | --- |

13)

13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (*4) 5 straipsnis.

(*4)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“;"

*4

| b) | 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

3 dalis išbraukiama;

| 14) | įterpiamas šis straipsnis:

  „14a straipsnis
  Komisija įvertina šios direktyvos įgyvendinimą ir to vertinimo rezultatus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 22 d.
  Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 22 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos įgyvendinimo tarpinę ataskaitą.“ |
| --- | --- |

14)

įterpiamas šis straipsnis:

„14a straipsnis

Komisija įvertina šios direktyvos įgyvendinimą ir to vertinimo rezultatus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 22 d.

Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 22 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos įgyvendinimo tarpinę ataskaitą.“

2 straipsnis

Direktyvos 2010/65/ES priedo daliniai pakeitimai

Direktyvos 2010/65/ES priedo A dalis papildoma šiuo punktu:

„7.   Informacija apie laive esančius asmenis

1998 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvos 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos (OL L 188, 1998 7 2, p. 35) 4 straipsnio 2 dalis ir 5 straipsnio 2 dalis.“

3 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 21 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2019 m. gruodžio 21 d.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

4 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

5 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre 2017 m. lapkričio 15 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. MAASIKAS

---

(1)  
  OL C 34, 2017 2 2, p. 172.

1

(2)  
  2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2017 m. spalio 23 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  1998 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos (OL L 188, 1998 7 2, p. 35).

3

(4)  
  2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams, kuria panaikinama Direktyva 2002/6/EB (OL L 283, 2010 10 29, p. 1).

4

(5)  
  2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB, įdiegianti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir panaikinanti Tarybos direktyvą 93/75/EEB (OL L 208, 2002 8 5, p. 10).

5

(6)  
  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (OL L 163, 2009 6 25, p. 1).

6

(7)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

7

(8)  
  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

8

(9)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

9

---

| 2017 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 315/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 315/61

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2017/2110

2017 m. lapkričio 15 d.

dėl inspektavimo, kuriuo užtikrinamas saugus reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimas, sistemos ir kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės ir panaikinama Tarybos direktyva 1999/35/EB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Sąjungos teisės aktas dėl privalomų patikrinimų sistemos, užtikrinančios saugų ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriais teikiamos reguliarios paslaugos, plaukiojimą, priimtas 1999 m. Šiuo metu būtina atnaujinti tą teisės aktą siekiant atsižvelgti į Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB (3) nustatytos uosto valstybės kontrolės tvarkos įgyvendinimo pažangą ir pasinaudoti patirtimi, sukaupta taikant 1982 m. sausio 26 d. Paryžiuje pasirašytą Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės; |
| --- | --- |

(1)

Sąjungos teisės aktas dėl privalomų patikrinimų sistemos, užtikrinančios saugų ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriais teikiamos reguliarios paslaugos, plaukiojimą, priimtas 1999 m. Šiuo metu būtina atnaujinti tą teisės aktą siekiant atsižvelgti į Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB (3) nustatytos uosto valstybės kontrolės tvarkos įgyvendinimo pažangą ir pasinaudoti patirtimi, sukaupta taikant 1982 m. sausio 26 d. Paryžiuje pasirašytą Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės;

| (2) | pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) atlikta tinkamumo patikra rodo, kad Sąjungos keleivinių laivų saugos teisinė sistema padeda užtikrinti bendrą keleivinių laivų saugos lygį Sąjungoje. Ji taip pat rodo, kad dėl poreikių ir aplinkybių skirtumų ilgainiui padaugėjus Sąjungos keleivių saugos teisės aktų kai kurios nuostatos šiuo metu dubliuojasi ir jas būtų galima ir reikėtų racionalizuoti ir supaprastinti, kad sumažėtų laivų savininkams tenkanti administracinė našta ir būtų optimizuotos iš valstybių narių jūrų administracijų reikalaujamos pastangos; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) atlikta tinkamumo patikra rodo, kad Sąjungos keleivinių laivų saugos teisinė sistema padeda užtikrinti bendrą keleivinių laivų saugos lygį Sąjungoje. Ji taip pat rodo, kad dėl poreikių ir aplinkybių skirtumų ilgainiui padaugėjus Sąjungos keleivių saugos teisės aktų kai kurios nuostatos šiuo metu dubliuojasi ir jas būtų galima ir reikėtų racionalizuoti ir supaprastinti, kad sumažėtų laivų savininkams tenkanti administracinė našta ir būtų optimizuotos iš valstybių narių jūrų administracijų reikalaujamos pastangos;

| (3) | dauguma valstybių narių, kai įmanoma, reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų privalomas apžiūras, kuriomis užtikrinamas saugus jų eksploatavimas, jau derina su kitų tipų apžiūromis ir inspektavimu, t. y. vėliavos valstybės atliekamomis apžiūromis ir uosto valstybės kontrolės inspektavimu. Todėl siekiant dar labiau sumažinti inspektavimo darbo kiekį ir kiek įmanoma prailginti laivo naudojimo komerciniais tikslais trukmę, kartu ir toliau užtikrinant aukštus saugos standartus, laivus, kuriems taikomas uosto valstybės kontrolės inspektavimas, reikėtų perkelti į Direktyvos 2009/16/EB taikymo sritį. Ši direktyva turėtų būti taikoma tik laivams, teikiantiems reguliariąsias ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų paslaugas tarp valstybės narės uostų arba tarp valstybės narės uosto ir trečiosios šalies uosto, jei laivo vėliavos valstybė yra toji valstybė narė. Laivų, teikiančių reguliariąsias ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų paslaugas tarp valstybės narės ir trečiosios šalies, atžvilgiu Direktyva 2009/16/EB turėtų būti taikoma tuomet, jei vėliavos valstybė nėra toji valstybė narė; |
| --- | --- |

(3)

dauguma valstybių narių, kai įmanoma, reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų privalomas apžiūras, kuriomis užtikrinamas saugus jų eksploatavimas, jau derina su kitų tipų apžiūromis ir inspektavimu, t. y. vėliavos valstybės atliekamomis apžiūromis ir uosto valstybės kontrolės inspektavimu. Todėl siekiant dar labiau sumažinti inspektavimo darbo kiekį ir kiek įmanoma prailginti laivo naudojimo komerciniais tikslais trukmę, kartu ir toliau užtikrinant aukštus saugos standartus, laivus, kuriems taikomas uosto valstybės kontrolės inspektavimas, reikėtų perkelti į Direktyvos 2009/16/EB taikymo sritį. Ši direktyva turėtų būti taikoma tik laivams, teikiantiems reguliariąsias ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų paslaugas tarp valstybės narės uostų arba tarp valstybės narės uosto ir trečiosios šalies uosto, jei laivo vėliavos valstybė yra toji valstybė narė. Laivų, teikiančių reguliariąsias ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų paslaugas tarp valstybės narės ir trečiosios šalies, atžvilgiu Direktyva 2009/16/EB turėtų būti taikoma tuomet, jei vėliavos valstybė nėra toji valstybė narė;

| (4) | Tarybos direktyva 1999/35/EB (4) įvesta priimančiosios valstybės sąvoka, kad būtų lengviau bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis iki 2004 m. Sąjungos plėtros. Ši sąvoka nebeaktuali ir todėl turėtų būti panaikinta; |
| --- | --- |

(4)

Tarybos direktyva 1999/35/EB (4) įvesta priimančiosios valstybės sąvoka, kad būtų lengviau bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis iki 2004 m. Sąjungos plėtros. Ši sąvoka nebeaktuali ir todėl turėtų būti panaikinta;

| (5) | Direktyvoje 1999/35/EB numatyta, kad vieną kartą 12 mėnesių laikotarpiu priimančiosios valstybės turi atlikti specialų patikrinimą ir patikrinimą reguliariųjų paslaugų teikimo metu. Nors šio reikalavimo tikslas buvo užtikrinti, kad tie du inspektavimai būtų atliekami pakankamu intervalu, REFIT tinkamumo patikra parodė, kad taip būna ne visuomet. Siekiant išaiškinti inspektavimo tvarką ir užtikrinti suderintą inspektavimo sistemą, pagal kurią būtų užtikrinamas aukštas saugos lygis, sykiu atsižvelgiant į bendrus su keleivių paslaugomis susijusius poreikius, reikėtų paaiškinti, kad tie du metiniai inspektavimai turėtų būti atliekami reguliariai, maždaug šešių mėnesių intervalais. Jeigu laivas yra eksploatuojamas, tuos iš eilės atliekamus inspektavimus turėtų skirti ne mažiau kaip keturi ir ne daugiau kaip aštuoni mėnesiai; |
| --- | --- |

(5)

Direktyvoje 1999/35/EB numatyta, kad vieną kartą 12 mėnesių laikotarpiu priimančiosios valstybės turi atlikti specialų patikrinimą ir patikrinimą reguliariųjų paslaugų teikimo metu. Nors šio reikalavimo tikslas buvo užtikrinti, kad tie du inspektavimai būtų atliekami pakankamu intervalu, REFIT tinkamumo patikra parodė, kad taip būna ne visuomet. Siekiant išaiškinti inspektavimo tvarką ir užtikrinti suderintą inspektavimo sistemą, pagal kurią būtų užtikrinamas aukštas saugos lygis, sykiu atsižvelgiant į bendrus su keleivių paslaugomis susijusius poreikius, reikėtų paaiškinti, kad tie du metiniai inspektavimai turėtų būti atliekami reguliariai, maždaug šešių mėnesių intervalais. Jeigu laivas yra eksploatuojamas, tuos iš eilės atliekamus inspektavimus turėtų skirti ne mažiau kaip keturi ir ne daugiau kaip aštuoni mėnesiai;

| (6) | Direktyvoje 1999/35/EB kalbama ne apie inspektavimą, o apie patikrinimus. Terminas „patikrinimas“ tarptautinėse konvencijose reiškia vėliavos valstybių prievolę stebėti, kaip laivai laikosi tarptautinių standartų, ir atitinkamai išduoti arba atnaujinti sertifikatus. Tačiau reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų specialus inspektavimas negali būti laikomas patikrinimu, o atitinkamos inspektavimo formos (dokumentai) nėra ir negali būti laikomos tinkamumo laivybai liudijimais. Todėl kalbant apie specialius patikrinimus, šiuo metu numatytus Direktyvoje 1999/35/EB, vietoj termino „patikrinimas“ turėtų būti vartojamas terminas „inspektavimas“; |
| --- | --- |

(6)

Direktyvoje 1999/35/EB kalbama ne apie inspektavimą, o apie patikrinimus. Terminas „patikrinimas“ tarptautinėse konvencijose reiškia vėliavos valstybių prievolę stebėti, kaip laivai laikosi tarptautinių standartų, ir atitinkamai išduoti arba atnaujinti sertifikatus. Tačiau reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų specialus inspektavimas negali būti laikomas patikrinimu, o atitinkamos inspektavimo formos (dokumentai) nėra ir negali būti laikomos tinkamumo laivybai liudijimais. Todėl kalbant apie specialius patikrinimus, šiuo metu numatytus Direktyvoje 1999/35/EB, vietoj termino „patikrinimas“ turėtų būti vartojamas terminas „inspektavimas“;

| (7) | dėl jų specifinio rizikos pobūdžio ro-ro keleiviniai laivai ir greitaeigiai keleiviniai laivai turėtų būti reguliariai inspektuojami prioriteto tvarka. Uosto valstybės kontrolės tikslais visi ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriems taikoma Direktyva 2009/16/EB, inspektavimai turėtų būti įtraukti į bendrą kiekvienos valstybės narės atliekamų metinių inspektavimų skaičių; |
| --- | --- |

(7)

dėl jų specifinio rizikos pobūdžio ro-ro keleiviniai laivai ir greitaeigiai keleiviniai laivai turėtų būti reguliariai inspektuojami prioriteto tvarka. Uosto valstybės kontrolės tikslais visi ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriems taikoma Direktyva 2009/16/EB, inspektavimai turėtų būti įtraukti į bendrą kiekvienos valstybės narės atliekamų metinių inspektavimų skaičių;

| (8) | išlaidas, susijusias su inspektavimais, kurių rezultatas – draudimas laivui išplaukti, turėtų apmokėti kompanija; |
| --- | --- |

(8)

išlaidas, susijusias su inspektavimais, kurių rezultatas – draudimas laivui išplaukti, turėtų apmokėti kompanija;

| (9) | siekiant atsižvelgti į pokyčius tarptautiniu mastu ir sukauptą patirtį, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį dėl tarptautinių dokumentų pakeitimų netaikymo šios direktyvos tikslais, jei to reikia atitinkamu atveju, ir dėl techninių specifikacijų atnaujinimo. Itin svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (5) nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti rengiant deleguotuosius aktus, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o šiems sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(9)

siekiant atsižvelgti į pokyčius tarptautiniu mastu ir sukauptą patirtį, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį dėl tarptautinių dokumentų pakeitimų netaikymo šios direktyvos tikslais, jei to reikia atitinkamu atveju, ir dėl techninių specifikacijų atnaujinimo. Itin svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (5) nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti rengiant deleguotuosius aktus, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o šiems sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (10) | Direktyva 2009/16/EB turėtų būti iš dalies pakeista, kad būtų išlaikyta dabartinė ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų inspektavimo struktūra ir dažnis. Todėl specialiosios nuostatos dėl reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriems taikoma uosto valstybės kontrolė, inspektavimo ir patikrinimų turėtų būti įtrauktos į Direktyvą 2009/16/EB; |
| --- | --- |

(10)

Direktyva 2009/16/EB turėtų būti iš dalies pakeista, kad būtų išlaikyta dabartinė ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų inspektavimo struktūra ir dažnis. Todėl specialiosios nuostatos dėl reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriems taikoma uosto valstybės kontrolė, inspektavimo ir patikrinimų turėtų būti įtrauktos į Direktyvą 2009/16/EB;

| (11) | atliekant inspektavimą pagal Direktyvą 2009/16/EB, turėtų būti dedamos visos įmanomos pastangos, kad laivas nebūtų nederamai užlaikomas ar gaišinamas; |
| --- | --- |

(11)

atliekant inspektavimą pagal Direktyvą 2009/16/EB, turėtų būti dedamos visos įmanomos pastangos, kad laivas nebūtų nederamai užlaikomas ar gaišinamas;

| (12) | svarbu atsižvelgti į įgulos darbo ir gyvenimo laive sąlygas ir jos narių mokymus bei kvalifikaciją, nes sveikata, sauga ir socialiniai aspektai yra glaudžiai susiję tarpusavyje; |
| --- | --- |

(12)

svarbu atsižvelgti į įgulos darbo ir gyvenimo laive sąlygas ir jos narių mokymus bei kvalifikaciją, nes sveikata, sauga ir socialiniai aspektai yra glaudžiai susiję tarpusavyje;

| (13) | atsižvelgiant į visą stebėsenos ciklą, kurį sudaro Europos jūrų saugumo agentūros atstovų apsilankymai, šios direktyvos įgyvendinimą Komisija turėtų įvertinti ne vėliau kaip per septynerius metus po šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę datos, ir apie vertinimo rezultatus pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su Komisija, kad ji galėtų surinkti visą šiam vertinimui reikalingą informaciją; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgiant į visą stebėsenos ciklą, kurį sudaro Europos jūrų saugumo agentūros atstovų apsilankymai, šios direktyvos įgyvendinimą Komisija turėtų įvertinti ne vėliau kaip per septynerius metus po šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę datos, ir apie vertinimo rezultatus pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su Komisija, kad ji galėtų surinkti visą šiam vertinimui reikalingą informaciją;

| (14) | siekiant neužkrauti neproporcingos administracinės naštos prieigos prie jūros neturinčioms valstybėms narėms, pagal de minimis taisyklę tokioms valstybėms narėms turėtų būti leista nukrypti nuo šios direktyvos nuostatų; tai reiškia, kad tokios valstybės narės, kol atitinka tam tikrus kriterijus, neprivalo šios direktyvos perkelti į savo nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

(14)

siekiant neužkrauti neproporcingos administracinės naštos prieigos prie jūros neturinčioms valstybėms narėms, pagal de minimis taisyklę tokioms valstybėms narėms turėtų būti leista nukrypti nuo šios direktyvos nuostatų; tai reiškia, kad tokios valstybės narės, kol atitinka tam tikrus kriterijus, neprivalo šios direktyvos perkelti į savo nacionalinę teisę;

| (15) | kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. užtikrinti saugų reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimą, valstybės narės negali deramai pasiekti vienos Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu dėl keleivinio jūrų transporto vidaus rinkos apimties ir tokių laivų eksploatavimo tarpvalstybiniopobūdžio, o tų tikslų geriau siekti Sąjungos lygmeniu nustačius bendrą saugos lygį ir išvengiant konkurencijos iškraipymo, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(15)

kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. užtikrinti saugų reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimą, valstybės narės negali deramai pasiekti vienos Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu dėl keleivinio jūrų transporto vidaus rinkos apimties ir tokių laivų eksploatavimo tarpvalstybiniopobūdžio, o tų tikslų geriau siekti Sąjungos lygmeniu nustačius bendrą saugos lygį ir išvengiant konkurencijos iškraipymo, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (16) | siekiant daugiau teisinio aiškumo ir nuoseklumo ir atsižvelgiant į reikalingų pakeitimų skaičių, Direktyva 1999/35/EB turėtų būti panaikinta, o Direktyva 2009/16/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(16)

siekiant daugiau teisinio aiškumo ir nuoseklumo ir atsižvelgiant į reikalingų pakeitimų skaičių, Direktyva 1999/35/EB turėtų būti panaikinta, o Direktyva 2009/16/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma ro-ro keleiviniams laivams ir greitaeigiams keleiviniams laivams:

| a) | teikiantiems reguliariąsias paslaugas tarp valstybės narės uosto ir trečiosios šalies uosto, jei laivo vėliavos valstybė yra toji valstybė narė; arba |
| --- | --- |

a)

teikiantiems reguliariąsias paslaugas tarp valstybės narės uosto ir trečiosios šalies uosto, jei laivo vėliavos valstybė yra toji valstybė narė; arba

| b) | teikiantiems reguliariąsias paslaugas vidaus reisais tose jūros zonose, kuriose gali plaukioti A klasės laivai, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB (6) 4 straipsnyje. |
| --- | --- |

b)

teikiantiems reguliariąsias paslaugas vidaus reisais tose jūros zonose, kuriose gali plaukioti A klasės laivai, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB (6) 4 straipsnyje.

2.   Ši direktyva netaikoma ro-ro keleiviniams laivams ir greitaeigiams keleiviniams laivams, patenkantiems į Direktyvos 2009/16/EB taikymo sritį.

3.   Valstybės narės gali taikyti šią direktyvą ro-ro keleiviniams laivams ir greitaeigiams keleiviniams laivams, teikiantiems reguliariąsias paslaugas vidaus reisais kitose nei 1 dalies b punkte nurodytose jūros zonose.

4.   Valstybės narės, kurios neturi jūrų uostų ir kurios gali patvirtinti, kad keleiviniai laivai arba greitaeigiai keleiviniai laivai, kuriems taikoma ši direktyva, sudaro mažiau nei 5 % bendro metinio į jų upių uostus per pastaruosius trejus metus įplaukusių atskirų laivų skaičiaus, gali nukrypti nuo šios direktyvos nuostatų, išskyrus antroje pastraipoje nustatytą įpareigojimą.

Tos valstybės narės, kurios neturi jūrų uostų, ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 21 d. praneša Komisijai bendrą į jų uostus per pastaruosius trejus metus, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, įplaukusių laivų skaičių ir ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų skaičių, ir po to kasmet informuoja Komisiją apie visus vėlesnius pirmiau nurodytų duomenų pasikeitimus.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

1.

ro-ro keleivinis laivas –

2.

greitaeigis keleivinis laivas –

3.

SOLAS 74 –

4.

Greitaeigių laivų kodeksas –

5.

HSSC –

6.

reguliariosios paslaugos –

| a) | dirbama pagal paskelbtą tvarkaraštį; arba |
| --- | --- |

a)

dirbama pagal paskelbtą tvarkaraštį; arba

| b) | perkėlimai atliekami nuolat ar taip dažnai, kad jie sudaro pripažintas sistemingas serijas; |
| --- | --- |

b)

perkėlimai atliekami nuolat ar taip dažnai, kad jie sudaro pripažintas sistemingas serijas;

7.

jūros zona –

8.

liudijimai:

| a) | tarptautinius reisus vykdančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų saugumo liudijimai, išduoti atitinkamai pagal SOLAS 74 arba Greitaeigių laivų kodeksą, ir prie jų pridėti atitinkami įrangos sąrašai; |
| --- | --- |

a)

tarptautinius reisus vykdančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų saugumo liudijimai, išduoti atitinkamai pagal SOLAS 74 arba Greitaeigių laivų kodeksą, ir prie jų pridėti atitinkami įrangos sąrašai;

| b) | vidaus reisus vykdančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų saugos sertifikatai, išduoti pagal Direktyvą 2009/45/EB, ir prie jų pridėti atitinkami įrangos sąrašai; |
| --- | --- |

b)

vidaus reisus vykdančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų saugos sertifikatai, išduoti pagal Direktyvą 2009/45/EB, ir prie jų pridėti atitinkami įrangos sąrašai;

9.

vėliavos valstybės administracija –

10.

vidaus reisas –

11.

kompanija –

12.

inspektorius –

13.

valstybės narės kompetentinga institucija –

3 straipsnis

Ikieksploatacinis inspektavimas

1.   Prieš pradedant eksploatuoti ro-ro keleivinį laivą arba greitaeigį keleivinį laivą, teikiantį reguliariąsias paslaugas, kurioms taikoma ši direktyva, valstybių narių kompetentingos institucijos atlieka ikieksploatacinį inspektavimą, kurį sudaro:

| a) | atitikties I priede nustatytiems reikalavimams patikrinimas; ir |
| --- | --- |

a)

atitikties I priede nustatytiems reikalavimams patikrinimas; ir

| b) | inspektavimas pagal II priedą, kuriuo siekiama įsitikinti, kad ro-ro keleivinis laivas arba greitaeigis keleivinis laivas atitinka reguliariosioms paslaugoms saugiai teikti būtinus reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

inspektavimas pagal II priedą, kuriuo siekiama įsitikinti, kad ro-ro keleivinis laivas arba greitaeigis keleivinis laivas atitinka reguliariosioms paslaugoms saugiai teikti būtinus reikalavimus.

2.   Ikieksploatacinį inspektavimą atlieka inspektorius.

3.   Valstybės narės prašymu kompanijos iš anksto, bet ne anksčiau kaip mėnuo iki ikieksploatacinio inspektavimo, pateikia I priedo reikalavimų atitikties įrodymą.

4 straipsnis

Ikieksploatacinio inspektavimo prievolės išimtys

1.   Ikieksploatacinių inspektavimų atveju valstybė narė gali nuspręsti netaikyti tam tikrų I ir II prieduose išdėstytų reikalavimų arba procedūrų, susijusių su metine vėliavos valstybės apžiūra arba inspektavimu, atliktais per ankstesnius šešis mėnesius, jei buvo laikomasi atitinkamų HSSC nurodytų apžiūros procedūrų ir gairių arba tam pačiam tikslui pasiekti skirtų procedūrų. Valstybės narės atitinkamą informaciją perkelia į inspektavimo duomenų bazę pagal 10 straipsnį.

2.   Kai ro-ro keleiviniu laivu arba greitaeigiu keleiviniu laivu ketinama teikti reguliariąsias paslaugas, valstybė narė gali atsižvelgti į anksčiau atliktą to ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo inspektavimą ir apžiūras, susijusius su kitų reguliariųjų paslaugų, kurioms taikoma ši direktyva, teikimu. Jeigu valstybę narę tenkina ankstesnio inspektavimo ir apžiūrų rezultatai ir jei jie atitinka naujas eksploatavimo sąlygas, prieš pradedant teikti naujas reguliariąsias paslaugas ro-ro keleiviniu laivu arba greitaeigiu keleiviniu laivu 3 straipsnio 1 dalyje numatyto inspektavimo galima neatlikti.

3.   Kompanijos prašymu valstybės narės gali iš anksto patvirtinti, kad jos sutinka, jog ankstesnis inspektavimas ir apžiūros atitinka naujas eksploatavimo sąlygas.

4.   Tais atvejais, kai dėl nenumatytų aplinkybių ro-ro keleivinį laivą arba greitaeigį keleivinį laivą reikia greitai pakeisti kitu, kad būtų užtikrintas paslaugų tęstinumas, ir jei 2 dalis netaikoma, valstybė narė gali leisti ro-ro keleivinį laivą arba greitaeigį keleivinį laivą pradėti eksploatuoti, jei tenkinamos šios sąlygos:

| a) | atlikus vizualų inspektavimą ir patikrinus dokumentus nekyla abejonių, kad ro-ro keleivinis laivas arba greitaeigis keleivinis laivas atitinka būtinus saugaus eksploatavimo reikalavimus, ir |
| --- | --- |

a)

atlikus vizualų inspektavimą ir patikrinus dokumentus nekyla abejonių, kad ro-ro keleivinis laivas arba greitaeigis keleivinis laivas atitinka būtinus saugaus eksploatavimo reikalavimus, ir

| b) | valstybė narė per vieną mėnesį užbaigia 3 straipsnio 1 dalyje numatytą ikieksploatacinį inspektavimą. |
| --- | --- |

b)

valstybė narė per vieną mėnesį užbaigia 3 straipsnio 1 dalyje numatytą ikieksploatacinį inspektavimą.

5 straipsnis

Reguliarusis inspektavimas

1.   Valstybės narės vieną kartą per kiekvieną 12 mėnesių laikotarpį atlieka:

| a) | inspektavimą pagal II priedą; ir |
| --- | --- |

a)

inspektavimą pagal II priedą; ir

| b) | inspektavimą reguliariųjų paslaugų teikimo metu ne anksčiau kaip praėjus keturiems mėnesiams, bet ne vėliau kaip praėjus aštuoniems mėnesiams po a punkte nurodyto inspektavimo, kuris apima III priede išvardytus elementus ir, remiantis inspektoriaus profesionaliu vertinimu, pakankamą skaičių I ir II prieduose išvardytų elementų, siekiant užtikrinti, kad ro-ro keleivinis laivas arba greitaeigis keleivinis laivas toliau atitiktų visus būtinus saugaus eksploatavimo reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

inspektavimą reguliariųjų paslaugų teikimo metu ne anksčiau kaip praėjus keturiems mėnesiams, bet ne vėliau kaip praėjus aštuoniems mėnesiams po a punkte nurodyto inspektavimo, kuris apima III priede išvardytus elementus ir, remiantis inspektoriaus profesionaliu vertinimu, pakankamą skaičių I ir II prieduose išvardytų elementų, siekiant užtikrinti, kad ro-ro keleivinis laivas arba greitaeigis keleivinis laivas toliau atitiktų visus būtinus saugaus eksploatavimo reikalavimus.

3 straipsnyje numatytas ikieksploatacinis inspektavimas laikomas a punkto taikymo tikslu atliekamu inspektavimu.

2.   1 dalies a punkte nurodytas inspektavimas valstybės narės nuožiūra gali būti atliekamas tuo pat metu kaip metinė vėliavos valstybės apžiūra arba kartu su ja, jei laikomasi atitinkamų HSSC nurodytų apžiūros procedūrų ir gairių arba tam pačiam tikslui pasiekti skirtų procedūrų.

3.   Valstybės narės inspektavimą pagal II priedą atlieka kiekvieną kartą, kai ro-ro keleivinis laivas arba greitaeigis keleivinis laivas iš esmės remontuojamas, perdirbamas ar keičiamas arba kai jis pereina kitam valdytojui ar priskiriamas kitai klasei. Tačiau pasikeitus laivo valdytojui arba klasei, valstybė narė, atsižvelgusi į anksčiau atliktą to ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo inspektavimą, ir jeigu tie pasikeitimai neturi įtakos ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo eksploatavimo saugumui, ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo inspektavimo pagal šios dalies pirmą sakinį gali neatlikti.

6 straipsnis

Inspektavimo ataskaita

1.   Užbaigęs pagal šią direktyvą atliekamą inspektavimą inspektorius pagal Direktyvos 2009/16/EB IX priedą parengia ataskaitą.

2.   Ataskaitoje nurodyta informacija įkeliama į 10 straipsnyje nurodytą duomenų bazę. Inspektavimo ataskaitos kopija pateikiama ir kapitonui.

7 straipsnis

Trūkumų šalinimas, draudimas išplaukti ir laikinas inspektavimo sustabdymas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų ištaisyti visi pagal šią direktyvą atlikto inspektavimo metu patvirtinti arba nustatyti trūkumai.

2.   Jei trūkumai yra akivaizdžiai pavojingi sveikatai ar saugai arba kelia tiesioginę grėsmę ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo įgulos ar keleivių sveikatai arba gyvybei, valstybės narės kompetentinga institucija užtikrina, kad ro-ro keleiviniam laivui arba greitaeigiam keleiviniam laivui būtų taikomas nurodymas, draudžiantis jam išplaukti (toliau – nurodymas dėl draudimo išplaukti). Kapitonui pateikiama to nurodymo kopija.

3.   Nurodymas dėl draudimo išplaukti galioja tol, kol ištaisomas trūkumas ir pašalinamas pavojus valstybės narės kompetentingos institucijos reikalavimu arba kol valstybės narės kompetentinga institucija nusprendžia, kad ro-ro keleivinis laivas ar greitaeigis keleivinis laivas, laikydamasis visų būtinų sąlygų, gali išplaukti į jūrą arba kad jį vėl galima pradėti eksploatuoti nekeliant rizikos keleivių arba įgulos saugai ir sveikatai, pačiam ro-ro keleiviniam laivui arba greitaeigiam keleiviniam laivui ar kitiems laivams.

4.   Jei 2 dalyje nurodyto trūkumo negalima greitai pašalinti uoste, kuriame jis patvirtintas ar nustatytas, valstybės narės kompetentinga institucija gali sutikti leisti ro-ro keleiviniam laivui ar greitaeigiam keleiviniam laivui plaukti į tinkamą remonto įmonę, kur trūkumą galima greitai pašalinti.

5.   Išimtinėmis aplinkybėmis, jei bendra ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo būklė akivaizdžiai neatitinka standartų, valstybės narės kompetentinga institucija gali laikinai sustabdyti to ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo inspektavimą, kol kompanija imsis būtinų veiksmų, kad užtikrintų, jog ro-ro keleivinis laivas arba greitaeigis keleivinis laivas nebekeltų akivaizdaus pavojaus įgulos ir keleivių saugai ar sveikatai arba tiesioginės grėsmės jų gyvybei, arba kad užtikrintų jo atitiktį atitinkamiems galiojančių tarptautinių konvencijų reikalavimams.

6.   Jei valstybės narės kompetentinga institucija pagal 5 dalį laikinai sustabdo inspektavimą, ro-ro keleiviniam laivui arba greitaeigiam keleiviniam laivui automatiškai taikomas draudimas išplaukti. Draudimas išplaukti panaikinamas, jei inspektavimas atnaujinamas ir sėkmingai užbaigiamas ir jei įvykdomos šio straipsnio 3 dalyje ir 9 straipsnio 2 dalyje nustatytos sąlygos.

7.   Siekdama sumažinti grūstį uoste, valstybės narės kompetentinga institucija gali leisti ro-ro keleiviniam laivui arba greitaeigiam keleiviniam laivui, kuriam taikomas draudimas išplaukti, plaukti į kitą uosto dalį, jei tai yra saugu. Tačiau į grūsties uoste riziką neatsižvelgiama sprendžiant, ar taikyti nurodymą dėl draudimo išplaukti ar jį panaikinti. Uosto institucijos arba įstaigos sudaro sąlygas tokiems laivams sutalpinti.

8 straipsnis

Teisė apskųsti

1.   Kompanija turi teisę apskųsti valstybės narės kompetentingos institucijos taikomą nurodymą dėl draudimo išplaukti. Pateikus skundą nurodymo dėl draudimo išplaukti galiojimas nesustabdomas, nebent pagal nacionalinę teisę pritaikomos laikinosios priemonės. Laikydamosi savo nacionalinės teisės aktų valstybės narės šiuo tikslu nustato ir taiko atitinkamas procedūras.

2.   Valstybės narės kompetentinga institucija apie teisę apskųsti ir taikytinas procedūras informuoja ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo, kuriam taikomas nurodymas dėl draudimo išplaukti, kapitoną. Jei išnagrinėjus skundą nurodymas dėl draudimo išplaukti atšaukiamas arba iš dalies pakeičiamas, valstybės narės užtikrina, kad tai būtų nedelsiant užregistruota 10 straipsnyje numatytoje inspektavimo duomenų bazėje.

9 straipsnis

Išlaidos

1.   Jeigu atlikus 3 ir 5 straipsniuose nurodytą inspektavimą patvirtinami arba nustatomi trūkumai, dėl kurių taikomas nurodymas dėl draudimo išplaukti, visas inspektavimo išlaidas padengia kompanija.

2.   Nurodymas dėl draudimo išplaukti galioja tol, kol nepadengiamos visos išlaidos arba kol nepateikiama tinkama garantija, kad išlaidos bus padengtos.

10 straipsnis

Inspektavimo duomenų bazė

1.   Komisija sukuria, tvarko ir atnaujina inspektavimo duomenų bazę, prie kurios prijungiamos visos valstybės narės ir kurioje laikoma visa šioje direktyvoje numatytai inspektavimo sistemai įgyvendinti reikalinga informacija. Ši duomenų bazė bus grindžiama Direktyvos 2009/16/EB 24 straipsnyje nurodyta inspektavimo duomenų baze ir ji turės turėti panašias funkcijas kaip ta duomenų bazė.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad informacija, susijusi su pagal šią direktyvą vykdomu inspektavimu, įskaitant informaciją apie trūkumus ir draudimus išplaukti, būtų nedelsiant perkeliama į inspektavimo duomenų bazę, kai tik parengiama inspektavimo ataskaita arba atšaukiamas draudimas išplaukti. Dėl teikiamos informacijos mutatis mutandis taikomos Direktyvos 2009/16/EB XIII priedo nuostatos.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad į inspektavimo duomenų bazę perkelta informacija per 72 valandas būtų patvirtinta, kad ją būtų galima paskelbti viešai.

4.   Komisija užtikrina, kad iš inspektavimo duomenų bazės būtų galima gauti visus aktualius su šios direktyvos įgyvendinimu susijusius duomenis, grindžiamus valstybių narių pateiktais inspektavimo duomenimis.

5.   Valstybės narės turi turėti prieigą prie visos inspektavimo duomenų bazėje užregistruotos informacijos, kuri yra reikalinga šioje direktyvoje ir Direktyvoje 2009/16/EB numatytai inspektavimo sistemai įgyvendinti.

11 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikomų už nacionalinių nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti jų įgyvendinimą. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.

12 straipsnis

Keitimo procedūra

1.   Komisijai pagal 13 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiami šios direktyvos priedai siekiant atsižvelgti į tarptautinio lygmens pokyčius, visų pirma Tarptautinėje jūrų organizacijoje, ir remiantis sukaupta patirtimi pagerinti technines specifikacijas.

2.   Išimtinėmis aplinkybėmis, jei tai tinkamai pagrįsta atitinkama Komisijos atlikta analize, ir siekiant išvengti didelės ir nepriimtinos grėsmės saugiai laivybai, sveikatai, gyvenimo ar darbo laivuose sąlygoms arba jūros aplinkai, arba siekiant išvengti nesuderinamumo su Sąjungos jūrų srities teisės aktais, Komisijai pagal 13 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiama ši direktyva siekiant šios direktyvos tikslais netaikyti 2 straipsnyje nurodytų tarptautinių dokumentų pakeitimo.

Tie deleguotieji aktai priimami likus bent trims mėnesiams iki tarptautiniu mastu nustatyto nebylaus atitinkamo pakeitimo priėmimo laikotarpio pabaigos arba numatytos tokio pakeitimo įsigaliojimo dienos. Laikotarpiu iki tokio deleguotojo akto įsigaliojimo valstybės narės susilaiko nuo bet kokios iniciatyvos, kuria siekiama pakeitimą įtraukti į nacionalinės teisės aktus arba taikyti atitinkamo tarptautinio dokumento pakeitimą.

13 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami septynerių metų laikotarpiui nuo 2017 m. gruodžio 20 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki septynerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 12 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

14 straipsnis

Direktyvos 2009/16/EB daliniai pakeitimai

Direktyva 2009/16/EB iš dalies keičiama taip:

| 1. | 2 straipsnis papildomas šiais punktais:
  „25.   Ro-ro keleivinis laivas– laivas su įrenginiais, skirtais kelių transporto priemonėms arba geležinkelio transporto priemonėms įvažiuoti į laivą ir išvažiuoti iš jo, plukdantis daugiau kaip 12 keleivių.
  26.   Greitaeigis keleivinis laivas– SOLAS 74 X skyriaus 1 taisyklėje apibrėžtas laivas, plukdantis daugiau kaip 12 keleivių.
  27.   Reguliariosios paslaugos– serija ro-ro keleivinių laivų arba greitaeigių keleivinių laivų persikėlimų, kuriais užtikrinamas eismas tarp dviejų ar daugiau tų pačių uostų, arba serija reisų iš to paties ir į tą patį uostą be tarpinių sustojimų, kai:






  i) | dirbama pagal paskelbtą tvarkaraštį; arba |
| --- | --- | --- |

1.

2 straipsnis papildomas šiais punktais:

„25.   Ro-ro keleivinis laivas– laivas su įrenginiais, skirtais kelių transporto priemonėms arba geležinkelio transporto priemonėms įvažiuoti į laivą ir išvažiuoti iš jo, plukdantis daugiau kaip 12 keleivių.

Ro-ro keleivinis laivas

26.   Greitaeigis keleivinis laivas– SOLAS 74 X skyriaus 1 taisyklėje apibrėžtas laivas, plukdantis daugiau kaip 12 keleivių.

Greitaeigis keleivinis laivas

27.   Reguliariosios paslaugos– serija ro-ro keleivinių laivų arba greitaeigių keleivinių laivų persikėlimų, kuriais užtikrinamas eismas tarp dviejų ar daugiau tų pačių uostų, arba serija reisų iš to paties ir į tą patį uostą be tarpinių sustojimų, kai:

Reguliariosios paslaugos

i)

dirbama pagal paskelbtą tvarkaraštį; arba

| ii) | perkėlimai atliekami nuolat ar taip dažnai, kad jie sudaro pripažintas sistemingas serijas.“; |
| --- | --- |

ii)

perkėlimai atliekami nuolat ar taip dažnai, kad jie sudaro pripažintas sistemingas serijas.“;

| 2. | 3 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Ši direktyva taip pat taikoma reguliariųjų paslaugų teikimo metu ne uoste ir ne inkaravimo vietoje pagal 14a straipsnį inspektuojant ro-ro keleivinius laivus ir greitaeigius keleivinius laivus.“; |
| --- | --- |

2.

3 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Ši direktyva taip pat taikoma reguliariųjų paslaugų teikimo metu ne uoste ir ne inkaravimo vietoje pagal 14a straipsnį inspektuojant ro-ro keleivinius laivus ir greitaeigius keleivinius laivus.“;

| 3. | 13 straipsnio įžanginis sakinys pakeičiamas taip:
  „Valstybės narės užtikrina, kad laivų, kurie yra atrenkami inspektavimui pagal 12 straipsnį arba 14a straipsnį, pirminis arba išsamus inspektavimas būtų atliekamas tokia tvarka:“; |
| --- | --- |

3.

13 straipsnio įžanginis sakinys pakeičiamas taip:

„Valstybės narės užtikrina, kad laivų, kurie yra atrenkami inspektavimui pagal 12 straipsnį arba 14a straipsnį, pirminis arba išsamus inspektavimas būtų atliekamas tokia tvarka:“;

| 4. | įterpiamas šis straipsnis:

  „14a straipsnis
  Ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų inspektavimas reguliariųjų paslaugų teikimo metu

  1.   Reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų inspektavimą galima atlikti laikantis XVII priede nustatytų laiko intervalų ir kitų reikalavimų.


  2.   Valstybės narės, planuodamos ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo inspektavimą, tinkamai atsižvelgia į ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo eksploatavimo ir techninės priežiūros tvarkaraščius.


  3.   Atlikus ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo inspektavimą pagal XVII priedą, toks inspektavimas užregistruojamas inspektavimo duomenų bazėje ir į jį atsižvelgiama 10, 11 bei 12 straipsnių taikymo tikslais, taip pat apskaičiuojant kiekvienos valstybės narės inspektavimo įsipareigojimų vykdymo rezultatus. Jis įtraukiamas į bendrą kiekvienos valstybės narės atliekamų metinių inspektavimų, numatytų 5 straipsnyje, skaičių.


  4.   9 straipsnio 1 dalis, 11 straipsnio a punktas ir 14 straipsnis netaikomi reguliariąsias paslaugas teikiantiems ro-ro keleiviniams laivams ir greitaeigiams keleiviniams laivams, kurių inspektavimas buvo atliktas pagal šį straipsnį.


  5.   Kompetentinga institucija užtikrina, kad ro-ro keleiviniai laivai arba greitaeigiai keleiviniai laivai, kurie papildomai inspektuojami pagal 11 straipsnio b punktą, būtų atrinkti inspektavimui pagal I priedo II skirsnio 3A dalies c punktą ir 3B dalies c punktą. Pagal šią dalį atliekamas inspektavimas nedaro poveikio inspektavimo intervalui, numatytam XVII priedo 2 dalyje.


  6.   Uosto valstybės kompetentingos institucijos inspektorius gali sutikti, kad vykdant ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo inspektavimą kartu kaip stebėtojas dalyvautų kitos valstybės narės uosto valstybės inspektorius. Jei laivo vėliavos valstybė yra valstybė narė, uosto valstybė, gavusi prašymą, pakviečia vėliavos valstybės atstovą dalyvauti vykdant inspektavimą stebėtojo teisėmis.“; |
| --- | --- |

4.

įterpiamas šis straipsnis:

„14a straipsnis

Ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų inspektavimas reguliariųjų paslaugų teikimo metu

1.   Reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų inspektavimą galima atlikti laikantis XVII priede nustatytų laiko intervalų ir kitų reikalavimų.

2.   Valstybės narės, planuodamos ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo inspektavimą, tinkamai atsižvelgia į ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo eksploatavimo ir techninės priežiūros tvarkaraščius.

3.   Atlikus ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo inspektavimą pagal XVII priedą, toks inspektavimas užregistruojamas inspektavimo duomenų bazėje ir į jį atsižvelgiama 10, 11 bei 12 straipsnių taikymo tikslais, taip pat apskaičiuojant kiekvienos valstybės narės inspektavimo įsipareigojimų vykdymo rezultatus. Jis įtraukiamas į bendrą kiekvienos valstybės narės atliekamų metinių inspektavimų, numatytų 5 straipsnyje, skaičių.

4.   9 straipsnio 1 dalis, 11 straipsnio a punktas ir 14 straipsnis netaikomi reguliariąsias paslaugas teikiantiems ro-ro keleiviniams laivams ir greitaeigiams keleiviniams laivams, kurių inspektavimas buvo atliktas pagal šį straipsnį.

5.   Kompetentinga institucija užtikrina, kad ro-ro keleiviniai laivai arba greitaeigiai keleiviniai laivai, kurie papildomai inspektuojami pagal 11 straipsnio b punktą, būtų atrinkti inspektavimui pagal I priedo II skirsnio 3A dalies c punktą ir 3B dalies c punktą. Pagal šią dalį atliekamas inspektavimas nedaro poveikio inspektavimo intervalui, numatytam XVII priedo 2 dalyje.

6.   Uosto valstybės kompetentingos institucijos inspektorius gali sutikti, kad vykdant ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo inspektavimą kartu kaip stebėtojas dalyvautų kitos valstybės narės uosto valstybės inspektorius. Jei laivo vėliavos valstybė yra valstybė narė, uosto valstybė, gavusi prašymą, pakviečia vėliavos valstybės atstovą dalyvauti vykdant inspektavimą stebėtojo teisėmis.“;

| 5. | 15 straipsnio 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

5.

15 straipsnio 3 dalis išbraukiama;

| 6. | 16 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Valstybė narė neleidžia į savo uostus ir inkaravimo vietas įplaukti laivams, kurie:






  — | plaukioja su valstybės, kuri dėl savo sulaikymo rodiklių įrašyta į juodąjį sąrašą, kuris, remiantis inspektavimo duomenų bazėje įregistruota informacija, priimtas pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą ir kasmet viešai skelbiamas Komisijos, vėliava ir per paskutinius 36 mėnesius daugiau kaip du kartus buvo sulaikytas valstybės narės ar Paryžiaus susitarimo memorandumą pasirašiusios valstybės uoste arba inkaravimo vietoje, arba |
| --- | --- | --- |

6.

16 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybė narė neleidžia į savo uostus ir inkaravimo vietas įplaukti laivams, kurie:

—

plaukioja su valstybės, kuri dėl savo sulaikymo rodiklių įrašyta į juodąjį sąrašą, kuris, remiantis inspektavimo duomenų bazėje įregistruota informacija, priimtas pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą ir kasmet viešai skelbiamas Komisijos, vėliava ir per paskutinius 36 mėnesius daugiau kaip du kartus buvo sulaikytas valstybės narės ar Paryžiaus susitarimo memorandumą pasirašiusios valstybės uoste arba inkaravimo vietoje, arba

| — | plaukioja su valstybės, kuri dėl savo sulaikymo rodiklių įrašyta į pilkąjį sąrašą, kuris, remiantis inspektavimo duomenų bazėje įregistruota informacija, priimtas pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą ir kasmet viešai skelbiamas Komisijos, vėliava ir per paskutinius 24 mėnesius daugiau kaip du kartus buvo sulaikytas valstybės narės ar Paryžiaus susitarimo memorandumą pasirašiusios valstybės uoste arba inkaravimo vietoje. |
| --- | --- |

—

plaukioja su valstybės, kuri dėl savo sulaikymo rodiklių įrašyta į pilkąjį sąrašą, kuris, remiantis inspektavimo duomenų bazėje įregistruota informacija, priimtas pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą ir kasmet viešai skelbiamas Komisijos, vėliava ir per paskutinius 24 mėnesius daugiau kaip du kartus buvo sulaikytas valstybės narės ar Paryžiaus susitarimo memorandumą pasirašiusios valstybės uoste arba inkaravimo vietoje.

Pirma pastraipa netaikoma 21 straipsnio 6 dalyje aprašytais atvejais.

Draudimas įplaukti taikomas kai tik laivas išplaukia iš uosto arba inkaravimo vietos, kurioje jis buvo sulaikytas trečią kartą ir kurioje buvo duotas nurodymas dėl draudimo įplaukti.“;

| 7. | papildoma šiuo priedu:


  „XVII PRIEDAS
  Reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų inspektavimas








  1.1. | Prieš pradedant reguliariosioms paslaugoms, kurioms taikoma ši direktyva, eksploatuoti ro-ro keleivinį laivą arba greitaeigį keleivinį laivą, valstybė narė pagal Direktyvos (ES) 2017/2110 (*1) 3 straipsnio 1 dalį atlieka inspektavimą, siekdama užtikrinti, kad tas ro-ro keleivinis laivas arba greitaeigis keleivinis laivas atitiktų būtinus saugaus reguliariųjų paslaugų teikimo reikalavimus. |
| --- | --- | --- |

7.

papildoma šiuo priedu:

„XVII PRIEDAS

Reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų inspektavimas

1.1.

| 1.2. | Kai ro-ro keleiviniu laivu arba greitaeigiu keleiviniu laivu ketinama teikti reguliariąsias paslaugas, atitinkama valstybė narė gali atsižvelgti į to ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo inspektavimus, kuriuos per pastaruosius aštuonis mėnesius atliko kita valstybė narė dėl kitų reguliariųjų paslaugų, kurioms taikoma ši direktyva, teikimo, su sąlyga, kad kiekvienu atveju valstybė narė įsitikina, kad tie ankstesni inspektavimai atitinka naujas eksploatavimo sąlygas ir kad tų inspektavimų metu laikytasi būtinų saugaus reguliariųjų paslaugų teikimo reikalavimų. Prieš pradedant teikti naujas reguliariąsias paslaugas ro-ro keleiviniu laivu arba greitaeigiu keleiviniu laivu 1.1 punkte numatytų inspektavimų atlikti nereikia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tais atvejais, kai dėl nenumatytų aplinkybių ro-ro keleivinį laivą arba greitaeigį keleivinį laivą būtina skubiai ir greitai pakeisti kitu, kad būtų užtikrintas paslaugų tęstinumas, ir jei 1.2 punktas netaikomas, valstybė narė gali leisti keleivinį laivą arba greitaeigį keleivinį laivą pradėti eksploatuoti, jei tenkinamos šios sąlygos:






  a) | atlikus vizualų inspektavimą ir patikrinus dokumentus nekyla abejonių, kad ro-ro keleivinis laivas arba greitaeigis keleivinis laivas atitinka būtinus saugaus eksploatavimo reikalavimus, ir |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

atlikus vizualų inspektavimą ir patikrinus dokumentus nekyla abejonių, kad ro-ro keleivinis laivas arba greitaeigis keleivinis laivas atitinka būtinus saugaus eksploatavimo reikalavimus, ir

| b) | valstybė narė per vieną mėnesį užbaigia Direktyvos (ES) 2017/2110 3 straipsnio 1 dalyje numatytą inspektavimą. |
| --- | --- |

b)

valstybė narė per vieną mėnesį užbaigia Direktyvos (ES) 2017/2110 3 straipsnio 1 dalyje numatytą inspektavimą.

| 2. | Valstybės narės vieną kartą per metus, bet ne anksčiau kaip praėjus keturiems mėnesiams ir ne vėliau kaip praėjus aštuoniems mėnesiams po ankstesnio inspektavimo, atlieka:






  a) | inspektavimą, vykdydamos, be kita ko, Direktyvos (ES) 2017/2110 II priedo ir, kai taikytina, Komisijos reglamento (ES) Nr. 428/2010 (*2) reikalavimus; ir |
| --- | --- | --- |

2.

a)

inspektavimą, vykdydamos, be kita ko, Direktyvos (ES) 2017/2110 II priedo ir, kai taikytina, Komisijos reglamento (ES) Nr. 428/2010 (*2) reikalavimus; ir

| b) | inspektavimą reguliariųjų paslaugų teikimo metu. Tas inspektavimas apima Direktyvos (ES) 2017/2110 III priede išvardytus elementus ir, remiantis inspektoriaus profesionaliu vertinimu, pakankamą skaičių Direktyvos (ES) 2017/2110 I ir II prieduose išvardytų elementų, siekiant užtikrinti, kad ro-ro keleivinis laivas arba greitaeigis keleivinis laivas toliau atitiktų visus būtinus saugaus eksploatavimo reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

inspektavimą reguliariųjų paslaugų teikimo metu. Tas inspektavimas apima Direktyvos (ES) 2017/2110 III priede išvardytus elementus ir, remiantis inspektoriaus profesionaliu vertinimu, pakankamą skaičių Direktyvos (ES) 2017/2110 I ir II prieduose išvardytų elementų, siekiant užtikrinti, kad ro-ro keleivinis laivas arba greitaeigis keleivinis laivas toliau atitiktų visus būtinus saugaus eksploatavimo reikalavimus.

| 3. | Jei ro-ro keleivinio laivo ar greitaeigio keleivinio laivo inspektavimas pagal 2 punktą nebuvo atliktas, ro-ro keleivinis laivas arba greitaeigis keleivinis laivas turi būti laikomas I pirmenybės laivu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | 1.1 punkte numatytas inspektavimas laikomas šio priedo 2 punkto a papunkčio taikymo tikslais atliekamu inspektavimu. |
| --- | --- |

4.

(*1)  
  2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2110 dėl inspektavimo, kuriuo užtikrinamas saugus reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimas, sistemos, ir kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB ir panaikinama Tarybos direktyva 1999/35/EB (OL L 315, 2017 11 30, p. 61)."

*1

(*2)  
  2010 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 428/2010, įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/16/EB 14 straipsnį dėl išplėstinio laivų inspektavimo (OL L 125, 2010 5 21, p. 2)."

*2

15 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 1999/35/EB panaikinama.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal IV priede pateiktą atitikties lentelę.

16 straipsnis

Peržiūra

Komisija įvertina šios direktyvos įgyvendinimą ir to vertinimo rezultatus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 21 d.

17 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 21 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2019 m. gruodžio 21 d.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

18 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

19 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre 2017 m. lapkričio 15 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. MAASIKAS

---

(1)  
  OL C 34, 2017 2 2, p. 176.

1

(2)  
  2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2017 m. spalio 23 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (OL L 131, 2009 5 28, p. 57).

3

(4)  
  1999 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 1999/35/EB dėl privalomų patikrinimų sistemos, užtikrinančios saugų ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriais teikiamos reguliarios paslaugos, plaukiojimą (OL L 138, 1999 6 1, p. 1).

4

(5)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

5

(6)  
  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (OL L 163, 2009 6 25, p. 1).

6

---

I PRIEDAS

KONKRETŪS REIKALAVIMAI REGULIARIĄSIAS PASLAUGAS TEIKIANTIEMS LAIVAMS

(kaip nurodyta 3 ir 5 straipsniuose)

Tikrinama:

| 1. | ar kapitonui suteikta atitinkama informacija apie galimybę naudotis krante sumontuotomis navigacinėmis laivų vedimo sistemomis ir kitais informacijos kanalais, kurie, ro-ro keleiviniam laivui ar greitaeigiam keleiviniam laivui dar nepradėjus plaukti, padeda saugiai vadovauti reisams, ir ar kapitonas naudojasi valstybių narių sukurtomis navigacinio vedimo sistemomis ir informacijos kanalais; |
| --- | --- |

1.

ar kapitonui suteikta atitinkama informacija apie galimybę naudotis krante sumontuotomis navigacinėmis laivų vedimo sistemomis ir kitais informacijos kanalais, kurie, ro-ro keleiviniam laivui ar greitaeigiam keleiviniam laivui dar nepradėjus plaukti, padeda saugiai vadovauti reisams, ir ar kapitonas naudojasi valstybių narių sukurtomis navigacinio vedimo sistemomis ir informacijos kanalais;

| 2. | ar taikomos 1995 m. liepos 17 d. MSC/Aplinkraščio Nr. 699 2–6 dalių atitinkamos nuostatos dėl keleivių saugos nurodymų patikslintų rekomendacijų; |
| --- | --- |

2.

ar taikomos 1995 m. liepos 17 d. MSC/Aplinkraščio Nr. 699 2–6 dalių atitinkamos nuostatos dėl keleivių saugos nurodymų patikslintų rekomendacijų;

| 3. | ar lengvai prieinamoje vietoje yra laivo darbo tvarkos aprašas, kuriame nurodyta:






  a) | darbo pamainų jūroje ir uoste tvarkaraštis ir |
| --- | --- | --- |

3.

ar lengvai prieinamoje vietoje yra laivo darbo tvarkos aprašas, kuriame nurodyta:

a)

darbo pamainų jūroje ir uoste tvarkaraštis ir

| b) | didžiausias budėtojo darbo arba mažiausias jo poilsio valandų skaičius; |
| --- | --- |

b)

didžiausias budėtojo darbo arba mažiausias jo poilsio valandų skaičius;

| 4. | ar kapitono įgaliojimai nėra ribojami priimant sprendimus, kurie, jo profesiniu vertinimu, būtini saugiai laivybai ir eksploatavimui, ypač prastu oru ir audringoje jūroje; |
| --- | --- |

4.

ar kapitono įgaliojimai nėra ribojami priimant sprendimus, kurie, jo profesiniu vertinimu, būtini saugiai laivybai ir eksploatavimui, ypač prastu oru ir audringoje jūroje;

| 5. | ar kapitonas registruoja laivo vedimo veiksmus ir incidentus, kurie yra svarbūs saugiai laivybai; |
| --- | --- |

5.

ar kapitonas registruoja laivo vedimo veiksmus ir incidentus, kurie yra svarbūs saugiai laivybai;

| 6. | ar apie bet kokius lacporto ir atitinkamos korpuso apkalos apgadinimus ar liekamuosius įlinkius, kurie gali turėti įtakos ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo vientisumui, ir bet kokius lacporto sutvirtinimo priemonių trūkumus nedelsiant pranešama tiek vėliavos valstybės administracijoms, tiek uosto valstybei ir ar tie gedimai nedelsiant pašalinami jas tenkinančiu būdu; |
| --- | --- |

6.

ar apie bet kokius lacporto ir atitinkamos korpuso apkalos apgadinimus ar liekamuosius įlinkius, kurie gali turėti įtakos ro-ro keleivinio laivo arba greitaeigio keleivinio laivo vientisumui, ir bet kokius lacporto sutvirtinimo priemonių trūkumus nedelsiant pranešama tiek vėliavos valstybės administracijoms, tiek uosto valstybei ir ar tie gedimai nedelsiant pašalinami jas tenkinančiu būdu;

| 7. | ar prieš išvykstant ro-ro keleiviniam laivui arba greitaeigiam keleiviniam laivui į reisą, yra galimybė naudotis naujausiu reiso planu ir ar rengiant reiso planą visapusiškai atsižvelgta į 1999 m. lapkričio 25 d. IMO Asamblėjos rezoliuciją A.893(21) dėl reiso planavimo rekomendacijų; |
| --- | --- |

7.

ar prieš išvykstant ro-ro keleiviniam laivui arba greitaeigiam keleiviniam laivui į reisą, yra galimybė naudotis naujausiu reiso planu ir ar rengiant reiso planą visapusiškai atsižvelgta į 1999 m. lapkričio 25 d. IMO Asamblėjos rezoliuciją A.893(21) dėl reiso planavimo rekomendacijų;

| 8. | ar bendroji informacija apie laive teikiamas paslaugas ir pagalbą vyresnio amžiaus ir neįgaliems asmenims skelbiama keleiviams ir ar ši informacija teikiama tokia forma, kad ja galėtų pasinaudoti silpnesnio regėjimo žmonės. |
| --- | --- |

8.

ar bendroji informacija apie laive teikiamas paslaugas ir pagalbą vyresnio amžiaus ir neįgaliems asmenims skelbiama keleiviams ir ar ši informacija teikiama tokia forma, kad ja galėtų pasinaudoti silpnesnio regėjimo žmonės.

---

II PRIEDAS

INSPEKTAVIMO PROCEDŪROS

(kaip nurodyta 3 ir 5 straipsniuose)

| 1. | Inspektavimais turi būti užtikrinta, kad būtų laikomasi teisės aktuose vėliavos valstybės arba jos vardu nustatytų reikalavimų, ypač dėl konstrukcijos, skirstymo į skyrius ir stovumo, mechanizmų ir elektros įrenginių, pakrovimo ir stovumo, apsaugos nuo gaisro, didžiausio keleivių skaičiaus, gelbėjimo priemonių ir pavojingų krovinių vežimo, radijo ryšio priemonių ir navigacijos. Tuo tikslu inspektavimus sudaro:






  — | avarinio generatoriaus įjungimas; |
| --- | --- | --- |

1.

—

avarinio generatoriaus įjungimas;

| — | avarinio apšvietimo patikrinimas; |
| --- | --- |

—

avarinio apšvietimo patikrinimas;

| — | avarinio energijos šaltinio radijo įrenginiams patikrinimas; |
| --- | --- |

—

avarinio energijos šaltinio radijo įrenginiams patikrinimas;

| — | laivo garsinės informavimo sistemos išbandymas; |
| --- | --- |

—

laivo garsinės informavimo sistemos išbandymas;

| — | gaisrinės saugos pratybos, įskaitant gebėjimo naudoti ugniagesių įrangą pademonstravimą; |
| --- | --- |

—

gaisrinės saugos pratybos, įskaitant gebėjimo naudoti ugniagesių įrangą pademonstravimą;

| — | avarinio gaisrinio siurblio veikimo išbandymas, dvi gaisrines žarnas sujungus su veikiančia gaisrinių žarnų magistrale; |
| --- | --- |

—

avarinio gaisrinio siurblio veikimo išbandymas, dvi gaisrines žarnas sujungus su veikiančia gaisrinių žarnų magistrale;

| — | kuro tiekimo katilams, pagrindiniam ir pagalbiniams varikliams ir ventiliatoriams nuotolinio avarinio išjungimo išbandymas; |
| --- | --- |

—

kuro tiekimo katilams, pagrindiniam ir pagalbiniams varikliams ir ventiliatoriams nuotolinio avarinio išjungimo išbandymas;

| — | nuotolinio ir rankinio automatinių priešgaisrinių sklendžių valdymo išbandymas; |
| --- | --- |

—

nuotolinio ir rankinio automatinių priešgaisrinių sklendžių valdymo išbandymas;

| — | ugnies aptikimo ir priešgaisrinės signalizacijos sistemų išbandymas; |
| --- | --- |

—

ugnies aptikimo ir priešgaisrinės signalizacijos sistemų išbandymas;

| — | išbandymas, ar priešgaisrinės durys reikiamai užsidaro; |
| --- | --- |

—

išbandymas, ar priešgaisrinės durys reikiamai užsidaro;

| — | triumo siurblių išbandymas; |
| --- | --- |

—

triumo siurblių išbandymas;

| — | išbandymas, kaip užsidaro vandeniu nelaidžios pertvarų durys; bandoma rankiniu ir nuotoliniu durų valdymo būdu; |
| --- | --- |

—

išbandymas, kaip užsidaro vandeniu nelaidžios pertvarų durys; bandoma rankiniu ir nuotoliniu durų valdymo būdu;

| — | pademonstravimas, įrodantis, kad pagrindiniai įgulos nariai yra susipažinę su apgadinto laivo kontrolės planu; |
| --- | --- |

—

pademonstravimas, įrodantis, kad pagrindiniai įgulos nariai yra susipažinę su apgadinto laivo kontrolės planu;

| — | bent vienos gelbėjimo katerio ir vienos gelbėjimo valties nuleidimas į vandenį, jų paleidimas ir varymo bei valdymo sistemų išbandymas, iškėlimas iš vandens ir pritvirtinimas jų laikymo vietoje laive; |
| --- | --- |

—

bent vienos gelbėjimo katerio ir vienos gelbėjimo valties nuleidimas į vandenį, jų paleidimas ir varymo bei valdymo sistemų išbandymas, iškėlimas iš vandens ir pritvirtinimas jų laikymo vietoje laive;

| — | patikrinimas, ar laive yra visi gelbėjimo kateriai ir gelbėjimo valtys, numatyti inventoriuje; |
| --- | --- |

—

patikrinimas, ar laive yra visi gelbėjimo kateriai ir gelbėjimo valtys, numatyti inventoriuje;

| — | laivų arba katerio vairavimo įrenginio ir pagalbinio vairavimo įrenginio išbandymas. |
| --- | --- |

—

laivų arba katerio vairavimo įrenginio ir pagalbinio vairavimo įrenginio išbandymas.

| 2. | Atliekant inspektavimą dėmesys kreipiamas į tai, ar įgulos nariai yra supažindinti su saugos reikalavimais, susiklosčius avarinei situacijai taikoma tvarka, techninės priežiūros reikalavimais, darbo tvarka, keleivių saugos reikalavimais, tiltelio aptarnavimo tvarka ir darbo tvarka, susijusia su kroviniu bei transporto priemonėmis, ir ar jie sugeba veiksmingai jų laikytis. Tikrinamas jūrininkų gebėjimas suprasti ir, jeigu reikia, duoti įsakymus ir nurodymus ir atsakyti bendrąja darbine kalba, kaip įrašyta laivo žurnale. Tikrinami dokumentai, liudijantys, kad įgulos nariai sėkmingai baigė specialų mokymą, ypač atkreipiant dėmesį į:






  — | mokymą valdyti minią, |
| --- | --- | --- |

2.

—

mokymą valdyti minią,

| — | mokymą susipažinti, |
| --- | --- |

—

mokymą susipažinti,

| — | personalo, susiklosčius avarinei padėčiai tiesiogiai padedančio keleiviams, ypač vyresnio amžiaus ir neįgaliems keleiviams, gelbėtis iš jiems skirtų patalpų, saugos pratybas, ir |
| --- | --- |

—

personalo, susiklosčius avarinei padėčiai tiesiogiai padedančio keleiviams, ypač vyresnio amžiaus ir neįgaliems keleiviams, gelbėtis iš jiems skirtų patalpų, saugos pratybas, ir

| — | mokymą apie krizių valdymą ir žmonių elgseną. |
| --- | --- |

—

mokymą apie krizių valdymą ir žmonių elgseną.

Inspektavimo metu taip pat įvertinama, ar budėjimo tvarkaraštis per daug neišvargina, ypač budinčių pareigūnų.

| 3. | Laivų, kuriems taikoma ši direktyva, įgulos narių kompetencijos liudijimai turi atitikti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/106/EB (1) nuostatas. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo (OL L 323, 2008 12 3, p. 33).

---

III PRIEDAS

INSPEKTAVIMO REGULIARIŲJŲ PASLAUGŲ TEIKIMO METU PROCEDŪROS

(kaip nurodyta 5 straipsnyje)

Atliekant inspektavimus reguliariųjų paslaugų teikimo metu, tikrinama ši informacija:

| 1. | Informacija apie keleivius
  Tikrinama, kad ro-ro keleiviniame laive arba greitaeigiame keleiviniame laive (toliau – laivas) keleivių skaičius nebūtų didesnis, negu yra leidžiama pagal liudijimą, ir ar informacijos apie keleivius registravimo priemonės atitinka Tarybos direktyvą 98/41/EB (1); kaip informacija apie bendrą keleivių skaičių yra perduodama kapitonui ir, jeigu reikia, kaip keleiviai, plaukiantys į priekį ir atgal bei neišlipantys į krantą, yra įrašomi į bendrą atgalinio maršruto keleivių skaičių. |
| --- | --- |

1.

Informacija apie keleivius

Tikrinama, kad ro-ro keleiviniame laive arba greitaeigiame keleiviniame laive (toliau – laivas) keleivių skaičius nebūtų didesnis, negu yra leidžiama pagal liudijimą, ir ar informacijos apie keleivius registravimo priemonės atitinka Tarybos direktyvą 98/41/EB (1); kaip informacija apie bendrą keleivių skaičių yra perduodama kapitonui ir, jeigu reikia, kaip keleiviai, plaukiantys į priekį ir atgal bei neišlipantys į krantą, yra įrašomi į bendrą atgalinio maršruto keleivių skaičių.

| 2. | Pakrovimo ir stovumo informacija
  Tikrinama: ar yra sumontuoti ir naudojami patikimi grimzlėmačiai, jei taikytina; ar imtasi priemonių užtikrinti, jog laivas nebūtų perkrautas ir nebūtų užtvindyta atitinkamo laivo skyriaus vaterlinija; ar įvertintas pakrovimas ir stovumas, kaip reikalaujama; ar krovininės transporto priemonės ir kiti kroviniai yra pasverti, jeigu reikia, ir ar duomenys perduoti į laivą, kad juos būtų galima panaudoti įvertinant pakrovimą ir stovumą; ar apgadinto laivo kontrolės planai yra visą laiką prieinami, kad jais būtų galima naudotis, ir ar lankstinukai su kovos už laivo išgelbėjimą informacija yra išdalinti laivo pareigūnams. |
| --- | --- |

2.

Pakrovimo ir stovumo informacija

Tikrinama: ar yra sumontuoti ir naudojami patikimi grimzlėmačiai, jei taikytina; ar imtasi priemonių užtikrinti, jog laivas nebūtų perkrautas ir nebūtų užtvindyta atitinkamo laivo skyriaus vaterlinija; ar įvertintas pakrovimas ir stovumas, kaip reikalaujama; ar krovininės transporto priemonės ir kiti kroviniai yra pasverti, jeigu reikia, ir ar duomenys perduoti į laivą, kad juos būtų galima panaudoti įvertinant pakrovimą ir stovumą; ar apgadinto laivo kontrolės planai yra visą laiką prieinami, kad jais būtų galima naudotis, ir ar lankstinukai su kovos už laivo išgelbėjimą informacija yra išdalinti laivo pareigūnams.

| 3. | Sauga prieš išplaukiant į jūrą
  Tikrinama, ar laikomasi tvarkos, skirtos prieš paliekant krantinę užtikrinti, kad laivas būtų saugus išplaukti į jūrą, kuri apima patvirtinimą, jog visos vandeniui nelaidžios laivo pertvaros ir vandeniui nelaidžios durys yra uždarytos; ar visos transporto priemonių denio durys yra uždarytos prieš laivui išplaukiant iš stovėjimo vietos arba yra atidarytos tik tol, kol bus uždarytas laivapriekio snapelis; laivapriekio, laivagalio ir šoninių vartų uždarymo mechanizmai bei signalinės lemputės ir kontrolės TV kameromis sistema, rodanti įrenginių būklę navigaciniame tiltelyje. Bet kokie signalinių lempučių sistemos sutrikimai, ypač susiję su duryse esančiais jungikliais, turėtų būti išsiaiškinti ir apie juos turėtų būti pranešta. |
| --- | --- |

3.

Sauga prieš išplaukiant į jūrą

Tikrinama, ar laikomasi tvarkos, skirtos prieš paliekant krantinę užtikrinti, kad laivas būtų saugus išplaukti į jūrą, kuri apima patvirtinimą, jog visos vandeniui nelaidžios laivo pertvaros ir vandeniui nelaidžios durys yra uždarytos; ar visos transporto priemonių denio durys yra uždarytos prieš laivui išplaukiant iš stovėjimo vietos arba yra atidarytos tik tol, kol bus uždarytas laivapriekio snapelis; laivapriekio, laivagalio ir šoninių vartų uždarymo mechanizmai bei signalinės lemputės ir kontrolės TV kameromis sistema, rodanti įrenginių būklę navigaciniame tiltelyje. Bet kokie signalinių lempučių sistemos sutrikimai, ypač susiję su duryse esančiais jungikliais, turėtų būti išsiaiškinti ir apie juos turėtų būti pranešta.

| 4. | Saugumą užtikrinantys pranešimai
  Tikrinama: kontrolinė saugumą užtikrinančių pranešimų paskelbimo tvarka ir avarinės padėties instrukcijų ir rekomendacijų atitinkama (-omis) kalba (-omis) iškabinimas; ar prieš išplaukiant paskelbiami kontroliniai saugumą užtikrinantys pranešimai ir ar juos galima išgirsti visose viešose patalpose, įskaitant atviruosius denius, į kurias gali pateikti keleiviai. |
| --- | --- |

4.

Saugumą užtikrinantys pranešimai

Tikrinama: kontrolinė saugumą užtikrinančių pranešimų paskelbimo tvarka ir avarinės padėties instrukcijų ir rekomendacijų atitinkama (-omis) kalba (-omis) iškabinimas; ar prieš išplaukiant paskelbiami kontroliniai saugumą užtikrinantys pranešimai ir ar juos galima išgirsti visose viešose patalpose, įskaitant atviruosius denius, į kurias gali pateikti keleiviai.

| 5. | Įrašai laivo žurnale
  Tikrinamas laivo žurnalas norint įsitikinti, ar jame padaryti įrašai apie laivapriekio, laivagalio ir kitų vandeniui nelaidžių pertvarų ir vandeniui nelaidžių durų uždarymą, vandeniui nelaidžių skyrių durų valdymo pratybas, vairavimo įrenginių bandymus ir pan., taip pat ar padaryti įrašai apie grimzlę, antvandeninio borto aukštį bei stovumą ir apie įgulos bendrą darbinę kalbą. |
| --- | --- |

5.

Įrašai laivo žurnale

Tikrinamas laivo žurnalas norint įsitikinti, ar jame padaryti įrašai apie laivapriekio, laivagalio ir kitų vandeniui nelaidžių pertvarų ir vandeniui nelaidžių durų uždarymą, vandeniui nelaidžių skyrių durų valdymo pratybas, vairavimo įrenginių bandymus ir pan., taip pat ar padaryti įrašai apie grimzlę, antvandeninio borto aukštį bei stovumą ir apie įgulos bendrą darbinę kalbą.

| 6. | Pavojingi kroviniai
  Tikrinama: ar bet koks pavojingų arba taršių prekių krovinys yra vežamas pagal atitinkamas taisykles, visų pirma ar kartu su krovinio deklaracija arba krovinių išsidėstymo schema yra pateikta deklaracija dėl pavojingų ir taršių prekių, nurodant jų vietą laive, ar tam tikrą krovinį leidžiama vežti keleiviniais laivais ir ar pavojingos ir taršios prekės yra reikiamai pažymėtos, paženklintos, sukrautos, sutvirtintos ir atskirtos;
  ar prie pavojingas ir taršias prekes vežančių transporto priemonių yra pritvirtintos reikiamos plokštelės ir jos yra sutvirtintos; ar, vežant pavojingas ir taršias prekes, krante paliekama atitinkama krovinio deklaracijos arba krovinių išsidėstymo schemos kopija; ar laivo kapitonas yra susipažinęs su pranešimo reikalavimais pagal EuroposParlamento ir Tarybos direktyvą 2002/59/EB (2) ir instrukcijomis apie veiksmus avarijos atveju, kurių reikės laikytis, ir apie pirmosios pagalbos suteikimą įvykus nelaimingam atsitikimui, susijusiam su pavojingomis prekėmis ar jūros teršalais; ar įjungus transporto priemonių variklius, be transporto priemonių deniuose nuolatos veikiančių ventiliacijos priemonių, pradeda veikti daugiau ventiliacijos priemonių ir ar laivo vairinei atitinkamai pranešama apie transporto priemonių denio ventiliacijos priemonių veikimą. |
| --- | --- |

6.

Pavojingi kroviniai

Tikrinama: ar bet koks pavojingų arba taršių prekių krovinys yra vežamas pagal atitinkamas taisykles, visų pirma ar kartu su krovinio deklaracija arba krovinių išsidėstymo schema yra pateikta deklaracija dėl pavojingų ir taršių prekių, nurodant jų vietą laive, ar tam tikrą krovinį leidžiama vežti keleiviniais laivais ir ar pavojingos ir taršios prekės yra reikiamai pažymėtos, paženklintos, sukrautos, sutvirtintos ir atskirtos;

ar prie pavojingas ir taršias prekes vežančių transporto priemonių yra pritvirtintos reikiamos plokštelės ir jos yra sutvirtintos; ar, vežant pavojingas ir taršias prekes, krante paliekama atitinkama krovinio deklaracijos arba krovinių išsidėstymo schemos kopija; ar laivo kapitonas yra susipažinęs su pranešimo reikalavimais pagal EuroposParlamento ir Tarybos direktyvą 2002/59/EB (2) ir instrukcijomis apie veiksmus avarijos atveju, kurių reikės laikytis, ir apie pirmosios pagalbos suteikimą įvykus nelaimingam atsitikimui, susijusiam su pavojingomis prekėmis ar jūros teršalais; ar įjungus transporto priemonių variklius, be transporto priemonių deniuose nuolatos veikiančių ventiliacijos priemonių, pradeda veikti daugiau ventiliacijos priemonių ir ar laivo vairinei atitinkamai pranešama apie transporto priemonių denio ventiliacijos priemonių veikimą.

| 7. | Vežamų transporto priemonių pritvirtinimas
  Tikrinama: kaip vežamos transporto priemonės yra pritvirtintos, pvz., sukabintos tarpusavyje arba sutvirtintos atskiromis grandinėmis; ar yra pakankamai stiprių tvirtinimo taškų; priemonės, skirtos vežamoms transporto priemonėms pritvirtinti, kai plaukiama nepalankiomis oro sąlygomis arba kai tokių sąlygų yra tikimasi; autobusų ir motociklų, jeigu jie vežami, pritvirtinimo būdas; ar laive yra krovinio pritvirtinimo instrukcija. |
| --- | --- |

7.

Vežamų transporto priemonių pritvirtinimas

Tikrinama: kaip vežamos transporto priemonės yra pritvirtintos, pvz., sukabintos tarpusavyje arba sutvirtintos atskiromis grandinėmis; ar yra pakankamai stiprių tvirtinimo taškų; priemonės, skirtos vežamoms transporto priemonėms pritvirtinti, kai plaukiama nepalankiomis oro sąlygomis arba kai tokių sąlygų yra tikimasi; autobusų ir motociklų, jeigu jie vežami, pritvirtinimo būdas; ar laive yra krovinio pritvirtinimo instrukcija.

| 8. | Transporto priemonių deniai
  Tikrinama: ar konkrečios kategorijos ir ro-ro krovinių patalpose yra nuolatos budima, ar jos stebimos TV kamerų sistema taip, kad būtų galima pastebėti transporto priemonių judėjimą esant nepalankioms oro sąlygoms ir be leidimo įėjusius keleivius; ar priešgaisrinės durys ir įėjimai yra uždaryti ir ar iškabinti pranešimai, kad keleiviai neitų į transporto priemonių denius, kol laivas yra jūroje. |
| --- | --- |

8.

Transporto priemonių deniai

Tikrinama: ar konkrečios kategorijos ir ro-ro krovinių patalpose yra nuolatos budima, ar jos stebimos TV kamerų sistema taip, kad būtų galima pastebėti transporto priemonių judėjimą esant nepalankioms oro sąlygoms ir be leidimo įėjusius keleivius; ar priešgaisrinės durys ir įėjimai yra uždaryti ir ar iškabinti pranešimai, kad keleiviai neitų į transporto priemonių denius, kol laivas yra jūroje.

| 9. | Vandeniui nelaidžių durų uždarymas
  Tikrinama: ar laikomasi laivo eksploatavimo instrukcijų nurodymų dėl vandeniui nelaidžių skyrių durų; ar rengiamos privalomos pratybos; ar vandeniui nelaidžios durys yra kontroliuojamos ne iš laivo vairinės, o „vietinėmis“ kontrolės priemonėmis, jeigu įmanoma; ar durys laikomos uždarytos esant ribotam matomumui ir susiklosčius bet kokiai pavojingai padėčiai; ar įgula yra išmokyta teisingai naudotis durimis ir supažindinta su pavojais, kylančiais jas neteisingai naudojant. |
| --- | --- |

9.

Vandeniui nelaidžių durų uždarymas

Tikrinama: ar laikomasi laivo eksploatavimo instrukcijų nurodymų dėl vandeniui nelaidžių skyrių durų; ar rengiamos privalomos pratybos; ar vandeniui nelaidžios durys yra kontroliuojamos ne iš laivo vairinės, o „vietinėmis“ kontrolės priemonėmis, jeigu įmanoma; ar durys laikomos uždarytos esant ribotam matomumui ir susiklosčius bet kokiai pavojingai padėčiai; ar įgula yra išmokyta teisingai naudotis durimis ir supažindinta su pavojais, kylančiais jas neteisingai naudojant.

| 10. | Priešgaisrinis patruliavimas
  Tikrinama, ar yra veiksmingai patruliuojama siekiant nedelsiant aptikti gaisro protrūkį. Tai turėtų apimti konkrečios kategorijos patalpas, kuriose nėra sumontuota stacionari gaisro aptikimo ir priešgaisrinės signalizacijos sistema. Tas patalpas galima stebėti taip, kaip nurodyta 8 punkte. |
| --- | --- |

10.

Priešgaisrinis patruliavimas

Tikrinama, ar yra veiksmingai patruliuojama siekiant nedelsiant aptikti gaisro protrūkį. Tai turėtų apimti konkrečios kategorijos patalpas, kuriose nėra sumontuota stacionari gaisro aptikimo ir priešgaisrinės signalizacijos sistema. Tas patalpas galima stebėti taip, kaip nurodyta 8 punkte.

| 11. | Pranešimų perdavimas susiklosčius avarinei padėčiai
  Tikrinama: ar pagal laivo įgulos narių sąrašą yra pakankamai pareigūnų padėti keleiviams susiklosčius avarinei padėčiai, ar tie įgulos nariai yra lengvai identifikuojami ir ar susiklosčius avarinei padėčiai jie sugeba bendrauti su keleiviais, atsižvelgiant į bet kurį atitinkamą ir lygiavertį bet kurių šių veiksnių derinį:






  a) | konkrečiu reisu vykstančių keleivių pagrindinių tautybių vartojamą kalbą arba kalbas; |
| --- | --- | --- |

11.

Pranešimų perdavimas susiklosčius avarinei padėčiai

Tikrinama: ar pagal laivo įgulos narių sąrašą yra pakankamai pareigūnų padėti keleiviams susiklosčius avarinei padėčiai, ar tie įgulos nariai yra lengvai identifikuojami ir ar susiklosčius avarinei padėčiai jie sugeba bendrauti su keleiviais, atsižvelgiant į bet kurį atitinkamą ir lygiavertį bet kurių šių veiksnių derinį:

a)

konkrečiu reisu vykstančių keleivių pagrindinių tautybių vartojamą kalbą arba kalbas;

| b) | tikimybę, kad gebėjimas duoti pagrindinius nurodymus vartojant paprastą anglų kalbos leksiką gali būti bendravimo su keleiviu, kuriam reikia pagalbos, priemonė, neatsižvelgiant į tai, ar įgulos narys ir keleivis kalba ta pačia kalba; |
| --- | --- |

b)

tikimybę, kad gebėjimas duoti pagrindinius nurodymus vartojant paprastą anglų kalbos leksiką gali būti bendravimo su keleiviu, kuriam reikia pagalbos, priemonė, neatsižvelgiant į tai, ar įgulos narys ir keleivis kalba ta pačia kalba;

| c) | galimą poreikį, susiklosčius avarinei padėčiai, bendrauti kitomis priemonėmis (pvz., parodant veiksmais, rankų gestais arba atkreipiant dėmesį, kur galima rasti instrukcijas, įgulos narių susirinkimo vietas, keleivių gelbėjimo priemones arba evakavimo maršrutus, kai bendravimas žodžiu neįmanomas); |
| --- | --- |

c)

galimą poreikį, susiklosčius avarinei padėčiai, bendrauti kitomis priemonėmis (pvz., parodant veiksmais, rankų gestais arba atkreipiant dėmesį, kur galima rasti instrukcijas, įgulos narių susirinkimo vietas, keleivių gelbėjimo priemones arba evakavimo maršrutus, kai bendravimas žodžiu neįmanomas);

| d) | ar keleiviai buvo aprūpinti išsamiomis saugos instrukcijomis jų gimtąja kalba arba kalbomis; |
| --- | --- |

d)

ar keleiviai buvo aprūpinti išsamiomis saugos instrukcijomis jų gimtąja kalba arba kalbomis;

| e) | kalbas, kuriomis, susiklosčius avarinei padėčiai arba per pratybas, gali būti perduoti avarinės padėties pranešimai, kad keleiviai gautų būtinus nurodymus, o įgulos nariams būtų lengviau padėti keleiviams. |
| --- | --- |

e)

kalbas, kuriomis, susiklosčius avarinei padėčiai arba per pratybas, gali būti perduoti avarinės padėties pranešimai, kad keleiviai gautų būtinus nurodymus, o įgulos nariams būtų lengviau padėti keleiviams.

| 12. | Įgulos narių bendra darbinė kalba
  Tikrinama, ar nustatyta darbinė kalba veiksmingam įgulos darbui, susijusiam su saugos reikalavimais, užtikrinti ir ar laivo žurnale yra įrašas apie šią darbinę kalbą. |
| --- | --- |

12.

Įgulos narių bendra darbinė kalba

Tikrinama, ar nustatyta darbinė kalba veiksmingam įgulos darbui, susijusiam su saugos reikalavimais, užtikrinti ir ar laivo žurnale yra įrašas apie šią darbinę kalbą.

| 13. | Saugos įranga
  Tikrinama, ar gelbėjimo ir gaiso gesinimo prietaisai, įskaitant priešgaisrines duris bei kitas konstrukcines priešgaisrines priemones, kurias galima lengvai patikrinti, yra parengti naudoti; ar priešgaisriniai planai yra nuolatos iškabinti matomose vietose arba lankstinukai su lygiaverte informacija yra išdalyti laivo pareigūnams susipažinti; ar gelbėjimo liemenės yra tinkamai saugomos ir ar galima lengvai rasti vaikams skirtas gelbėjimo liemenes; ar kraunant transporto priemones netrukdoma veikti transporto priemonių deniuose esantiems priešgaisriniams saugos prietaisams, avarinio išjungimo įtaisams, vienpusio borto uždaromojo vožtuvo valdymo įtaisams ir t. t. |
| --- | --- |

13.

Saugos įranga

Tikrinama, ar gelbėjimo ir gaiso gesinimo prietaisai, įskaitant priešgaisrines duris bei kitas konstrukcines priešgaisrines priemones, kurias galima lengvai patikrinti, yra parengti naudoti; ar priešgaisriniai planai yra nuolatos iškabinti matomose vietose arba lankstinukai su lygiaverte informacija yra išdalyti laivo pareigūnams susipažinti; ar gelbėjimo liemenės yra tinkamai saugomos ir ar galima lengvai rasti vaikams skirtas gelbėjimo liemenes; ar kraunant transporto priemones netrukdoma veikti transporto priemonių deniuose esantiems priešgaisriniams saugos prietaisams, avarinio išjungimo įtaisams, vienpusio borto uždaromojo vožtuvo valdymo įtaisams ir t. t.

| 14. | Navigacijos ir radijo ryšio įranga
  Tikrinama, ar veikia navigacijos ir radijo ryšio įranga, įskaitant avarinius laivo padėtį nurodančius radijo švyturius (EPIRB). |
| --- | --- |

14.

Navigacijos ir radijo ryšio įranga

Tikrinama, ar veikia navigacijos ir radijo ryšio įranga, įskaitant avarinius laivo padėtį nurodančius radijo švyturius (EPIRB).

| 15. | Papildomas avarinis apšvietimas
  Tikrinama, ar sumontuotas papildomas avarinis apšvietimas, kaip numatyta taisyklėse, ir ar daromi įrašai apie gedimus. |
| --- | --- |

15.

Papildomas avarinis apšvietimas

Tikrinama, ar sumontuotas papildomas avarinis apšvietimas, kaip numatyta taisyklėse, ir ar daromi įrašai apie gedimus.

| 16. | Evakuacijos priemonės
  Tikrinama, ar evakuacijos priemonės, įskaitant evakuacijos maršrutus, ženklinamos pagal taikomus reikalavimus ir ar veikia apšvietimas naudojant pagrindinius bei avarinius energijos šaltinius; tikrinama, ar imtasi priemonių, kad evakuacijos maršrutuose nestovėtų transporto priemonės, jeigu tie maršrutai kerta arba eina per transporto priemonių denius; ar išėjimai, ypač iš neapmuitinamųjų parduotuvių, kurie buvo aptikti užkrauti prekėmis, yra laisvi. |
| --- | --- |

16.

Evakuacijos priemonės

Tikrinama, ar evakuacijos priemonės, įskaitant evakuacijos maršrutus, ženklinamos pagal taikomus reikalavimus ir ar veikia apšvietimas naudojant pagrindinius bei avarinius energijos šaltinius; tikrinama, ar imtasi priemonių, kad evakuacijos maršrutuose nestovėtų transporto priemonės, jeigu tie maršrutai kerta arba eina per transporto priemonių denius; ar išėjimai, ypač iš neapmuitinamųjų parduotuvių, kurie buvo aptikti užkrauti prekėmis, yra laisvi.

| 17. | Mašinų skyriaus švara
  Tikrinama, ar mašinų skyrius švariai išvalomas pagal priežiūros tvarką. |
| --- | --- |

17.

Mašinų skyriaus švara

Tikrinama, ar mašinų skyrius švariai išvalomas pagal priežiūros tvarką.

| 18. | Šiukšlių šalinimas
  Tikrinama, ar šiukšlių tvarkymo ir šalinimo priemonės veikia pagal reikalavimus. |
| --- | --- |

18.

Šiukšlių šalinimas

Tikrinama, ar šiukšlių tvarkymo ir šalinimo priemonės veikia pagal reikalavimus.

| 19. | Planinė priežiūra
  Tikrinama, kad visos kompanijos turėtų turėti konkrečius nuolatinius nurodymus, apimančius suplanuotą priežiūros sistemą, skirtą visoms su sauga susijusioms sritims, įskaitant laivapriekio ir laivagalio duris bei šonines angas ir jų uždarymo priemones, taip pat taikomą mašinų skyriaus priežiūros ir saugos įrangai. Tikrinama, kad būtų parengti reguliaraus visų punktų tikrinimo planai, siekiant išlaikyti aukščiausio lygio saugos standartus; kad būtų parengta trūkumų registravimo ir patvirtinimo, kad jie yra tinkamai pašalinti, tvarka, kad kapitonas ir kompanijos valdymo struktūroje krante dirbantis paskirtasis pareigūnas žinotų apie trūkumus ir kad jiems būtų pranešta, jog trūkumai pašalinti per nurodytą laikotarpį. Periodiškai tikrinant vidinių ir išorinių laivapriekio durų uždarymo priemones turėtų būti patikrinti indikatoriai, stebėjimo įranga ir visi špigatai, esantys patalpose tarp laivapriekio snapelio ir vidinių durų, ypač uždarymo mechanizmai ir su jais susijusios hidraulinės sistemos. |
| --- | --- |

19.

Planinė priežiūra

Tikrinama, kad visos kompanijos turėtų turėti konkrečius nuolatinius nurodymus, apimančius suplanuotą priežiūros sistemą, skirtą visoms su sauga susijusioms sritims, įskaitant laivapriekio ir laivagalio duris bei šonines angas ir jų uždarymo priemones, taip pat taikomą mašinų skyriaus priežiūros ir saugos įrangai. Tikrinama, kad būtų parengti reguliaraus visų punktų tikrinimo planai, siekiant išlaikyti aukščiausio lygio saugos standartus; kad būtų parengta trūkumų registravimo ir patvirtinimo, kad jie yra tinkamai pašalinti, tvarka, kad kapitonas ir kompanijos valdymo struktūroje krante dirbantis paskirtasis pareigūnas žinotų apie trūkumus ir kad jiems būtų pranešta, jog trūkumai pašalinti per nurodytą laikotarpį. Periodiškai tikrinant vidinių ir išorinių laivapriekio durų uždarymo priemones turėtų būti patikrinti indikatoriai, stebėjimo įranga ir visi špigatai, esantys patalpose tarp laivapriekio snapelio ir vidinių durų, ypač uždarymo mechanizmai ir su jais susijusios hidraulinės sistemos.

| 20. | Išplaukimas į reisą
  Išplaukiant į reisą turėtų būti patikrinta, ar į laivą nepriimta per daug keleivių, įskaitant tai, ar yra pakankamai vietų, ir ar koridorių, laiptų ir avarinių išėjimų neužkemša bagažas arba savo vietų neįstengę susirasti keleiviai. Būtina patikrinti, ar transporto priemonių denyje, prieš laivui išplaukiant, nėra keleivių ir kad keleiviai negalėtų vėl patekti į transporto priemonių denį prieš pat laivui prisišvartuojant. |
| --- | --- |

20.

Išplaukimas į reisą

Išplaukiant į reisą turėtų būti patikrinta, ar į laivą nepriimta per daug keleivių, įskaitant tai, ar yra pakankamai vietų, ir ar koridorių, laiptų ir avarinių išėjimų neužkemša bagažas arba savo vietų neįstengę susirasti keleiviai. Būtina patikrinti, ar transporto priemonių denyje, prieš laivui išplaukiant, nėra keleivių ir kad keleiviai negalėtų vėl patekti į transporto priemonių denį prieš pat laivui prisišvartuojant.

---

(1)  
  1998 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos (OL L 188, 1998 7 2, p. 35).

(2)  
  2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB, įdiegianti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir panaikinanti Tarybos direktyvą 93/75/EEB (OL L 208, 2002 8 5, p. 10).

---

IV PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Direktyva 1999/35/EB | Ši direktyva |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | — |
| 2 straipsnio a, b, d, e, f, g, h, j, m, o, r punktai | 2 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 punktai |
| 2 straipsnio c, i, k, l, n, p, q, s punktai | — |
| 3 straipsnis | 1 straipsnis |
| 4 straipsnis | — |
| 5 straipsnio 1 punkto a papunktis | 3 straipsnis |
| 5 straipsnio 1 punkto b papunktis, 2 punktas | — |
| 6 straipsnis | 3 straipsnis |
| 7 straipsnis | 4 straipsnis |
| 8 straipsnio 1 dalis | 5 straipsnio 1 dalis |
| 8 straipsnio 2 dalis | 5 straipsnio 3 dalis |
| 8 straipsnio 3 dalis | 9 straipsnio 1 dalis |
| 9 straipsnis | 6 straipsnis |
| 10 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktai | 7 straipsnis |
| 10 straipsnio 1 dalies d punktas | — |
| 10 straipsnio 2 dalis | 7 straipsnis |
| 10 straipsnio 3 dalis | 8 straipsnis |
| 10 straipsnio 4 dalis | — |
| 11 straipsnio 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8 dalys | — |
| 11 straipsnio 6 dalis | 6 straipsnio 1 dalis |
| 13 straipsnio 1, 2, 4, 5 dalys | — |
| 13 straipsnio 3 dalis | 6 straipsnio 2 dalis ir 10 straipsnis |
| 14 straipsnis | — |
| 15 straipsnis | — |
| 16 straipsnis | — |
| 17 straipsnis | 12 straipsnis |
| 18 straipsnis | 11 straipsnis |
| 19 straipsnis | 17 straipsnis |
| 20 straipsnis | 16 straipsnis |
| 21 straipsnis | 18 straipsnis |
| 22 straipsnis | 19 straipsnis |
| I priedas | I priedas |

Direktyva 1999/35/EB

Ši direktyva

1 straipsnis

—

2 straipsnio a, b, d, e, f, g, h, j, m, o, r punktai

2 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 punktai

2 straipsnio c, i, k, l, n, p, q, s punktai

—

3 straipsnis

1 straipsnis

4 straipsnis

—

5 straipsnio 1 punkto a papunktis

3 straipsnis

5 straipsnio 1 punkto b papunktis, 2 punktas

—

6 straipsnis

3 straipsnis

7 straipsnis

4 straipsnis

8 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 3 dalis

9 straipsnio 1 dalis

9 straipsnis

6 straipsnis

10 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktai

7 straipsnis

10 straipsnio 1 dalies d punktas

—

10 straipsnio 2 dalis

7 straipsnis

10 straipsnio 3 dalis

8 straipsnis

10 straipsnio 4 dalis

—

11 straipsnio 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8 dalys

—

11 straipsnio 6 dalis

6 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1, 2, 4, 5 dalys

—

13 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 2 dalis ir 10 straipsnis

14 straipsnis

—

15 straipsnis

—

16 straipsnis

—

17 straipsnis

12 straipsnis

18 straipsnis

11 straipsnis

19 straipsnis

17 straipsnis

20 straipsnis

16 straipsnis

21 straipsnis

18 straipsnis

22 straipsnis

19 straipsnis

I priedas

I priedas

---

Klaidų ištaisymas

| 2017 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 315/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 315/78

---

2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 98/2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo klaidų ištaisymas

(
  (Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 39, 2013 m. vasario 9 d.
  )

| 1. | 10 puslapis, I priedas, lentelės 1 išnaša: |
| --- | --- |

1.

10 puslapis, I priedas, lentelės 1 išnaša:

yra:

| „(1) | Komisijos reglamentas (EB) Nr. 948/2009 (OL L 287, 2009 10 31, p. 1).“, |
| --- | --- |

„(1)

turi būti:

| „(1) | 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).“; |
| --- | --- |

„(1)

| 2. | 11 puslapis, II priedas, lentelės 1 išnaša: |
| --- | --- |

2.

11 puslapis, II priedas, lentelės 1 išnaša:

yra:

| „(1) | Reglamentas (EB) Nr. 948/2009.“, |
| --- | --- |

„(1)

turi būti:

| „(1) | Reglamentas (EEB) Nr. 2658/87.“ |
| --- | --- |

„(1)

---