# Eiropas Savienības L 239/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 239 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 19. septembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 239

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 19. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1575 (2017. gada 23. jūnijs), ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) 2015/242, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par konsultatīvo padomju darbību saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1576 (2017. gada 26. jūnijs), ar ko attiecībā uz transportlīdzekļu akustiskās brīdināšanas sistēmas prasībām transportlīdzekļa ES tipa apstiprināšanai groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 540/2014 (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1577 (2017. gada 5. septembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Acciughe sotto sale del mar Ligure (AĢIN)) | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1578 (2017. gada 18. septembris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1194/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam | 9 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1579 (2017. gada 18. septembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 | 25 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1580 (2017. gada 18. septembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, saskaņā ar tarifu kvotām, kuras olu un olu albumīna nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 539/2007 | 28 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1581 (2017. gada 18. septembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kas mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 | 30 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1582 (2017. gada 18. septembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, saskaņā ar tarifu kvotu, kas Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes mājputnu gaļai atvērta ar Regulu (EK) Nr. 536/2007 | 32 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2017/1583 (2017. gada 1. septembris) par standarta EN ISO 17994:2014 izmantošanu mikrobioloģisko analīžu metožu līdzvērtības noteikšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/7/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5843) | 34 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2017/1584 (2017. gada 13. septembris) par koordinētu reaģēšanu uz plašapmēra kiberdrošības incidentiem un krīzēm | 36 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1575 (2017. gada 23. jūnijs), ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) 2015/242, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par konsultatīvo padomju darbību saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1576 (2017. gada 26. jūnijs), ar ko attiecībā uz transportlīdzekļu akustiskās brīdināšanas sistēmas prasībām transportlīdzekļa ES tipa apstiprināšanai groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 540/2014 (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1577 (2017. gada 5. septembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Acciughe sotto sale del mar Ligure (AĢIN))

Acciughe sotto sale del mar Ligure

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1578 (2017. gada 18. septembris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1194/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam

9

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1579 (2017. gada 18. septembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007

25

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1580 (2017. gada 18. septembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, saskaņā ar tarifu kvotām, kuras olu un olu albumīna nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 539/2007

28

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1581 (2017. gada 18. septembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kas mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007

30

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1582 (2017. gada 18. septembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, saskaņā ar tarifu kvotu, kas Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes mājputnu gaļai atvērta ar Regulu (EK) Nr. 536/2007

32

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2017/1583 (2017. gada 1. septembris) par standarta EN ISO 17994:2014 izmantošanu mikrobioloģisko analīžu metožu līdzvērtības noteikšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/7/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5843)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5843)

34

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2017/1584 (2017. gada 13. septembris) par koordinētu reaģēšanu uz plašapmēra kiberdrošības incidentiem un krīzēm

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 19.9.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/1575

(2017. gada 23. jūnijs),

ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) 2015/242, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par konsultatīvo padomju darbību saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 45. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 43. pants paredz izveidot konsultatīvās padomes, kurām jāveicina visu zvejniecības un akvakultūras jomā ieinteresēto personu līdzsvarota pārstāvība un jāpalīdz sasniegt kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 43. pants paredz izveidot konsultatīvās padomes, kurām jāveicina visu zvejniecības un akvakultūras jomā ieinteresēto personu līdzsvarota pārstāvība un jāpalīdz sasniegt kopējās zivsaimniecības politikas mērķus.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 45. panta 4. punktu Komisija ir pieņēmusi Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/242 (2), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par konsultatīvo padomju darbību saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 45. panta 4. punktu Komisija ir pieņēmusi Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/242 (2), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par konsultatīvo padomju darbību saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku.

| (3) | Deleģētās regulas (ES) 2015/242 2. pantā cita starpā ir definēti termini “nozares organizācijas” un “citas interešu grupas”, kas apzīmē divas tādu ieinteresēto personu kategorijas, kuras ir pārstāvētas konsultatīvajās padomēs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 45. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Deleģētās regulas (ES) 2015/242 2. pantā cita starpā ir definēti termini “nozares organizācijas” un “citas interešu grupas”, kas apzīmē divas tādu ieinteresēto personu kategorijas, kuras ir pārstāvētas konsultatīvajās padomēs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 45. panta 1. punktu.

| (4) | Lai izvairītos no iespējamām interpretācijas problēmām, termina “nozares organizācijas” definīcija būtu jāsaskaņo ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 45. panta 1. punkta formulējumu. |
| --- | --- |

(4)

Lai izvairītos no iespējamām interpretācijas problēmām, termina “nozares organizācijas” definīcija būtu jāsaskaņo ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 45. panta 1. punkta formulējumu.

| (5) | Ņemot vērā to, ka var pastāvēt jauktas organizācijas, kas pārstāv gan zvejniecības nozari, gan citas intereses, ir nepieciešams noteikt, ka pilnsapulcei ir jālemj par konsultatīvo padomju locekļu klasificēšanu vienā no divām Regulas (ES) Nr. 1380/2013 45. panta 1. punktā minētajām kategorijām. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka var pastāvēt jauktas organizācijas, kas pārstāv gan zvejniecības nozari, gan citas intereses, ir nepieciešams noteikt, ka pilnsapulcei ir jālemj par konsultatīvo padomju locekļu klasificēšanu vienā no divām Regulas (ES) Nr. 1380/2013 45. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

| (6) | Deleģētās regulas (ES) 2015/242 4. pantā ir noteikumi par konsultatīvo padomju struktūru un darba organizāciju un jo īpaši par izpildkomitejas iecelšanu, ko veic pilnsapulce. |
| --- | --- |

(6)

Deleģētās regulas (ES) 2015/242 4. pantā ir noteikumi par konsultatīvo padomju struktūru un darba organizāciju un jo īpaši par izpildkomitejas iecelšanu, ko veic pilnsapulce.

| (7) | Ņemot vērā administratīvo padomju sastāvu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 III pielikuma 2. punkta a) apakšpunktā, saskaņā ar kuru pilnsapulcē un izpildkomitejā 60 % vietu ir atvēlētas nozaru organizācijām un 40 % vietu – citām interešu grupām, ir nepieciešams abām kategorijām piešķirt tiesības patstāvīgi lemt par savu pārstāvību izpildkomitejā un tādējādi nodrošināt visu ieinteresēto personu līdzsvarotu pārstāvību konsultatīvajās padomēs, |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā administratīvo padomju sastāvu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 III pielikuma 2. punkta a) apakšpunktā, saskaņā ar kuru pilnsapulcē un izpildkomitejā 60 % vietu ir atvēlētas nozaru organizācijām un 40 % vietu – citām interešu grupām, ir nepieciešams abām kategorijām piešķirt tiesības patstāvīgi lemt par savu pārstāvību izpildkomitejā un tādējādi nodrošināt visu ieinteresēto personu līdzsvarotu pārstāvību konsultatīvajās padomēs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Deleģēto regulu (ES) 2015/242 groza šādi:

| 1) | regulas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:






  “2) | “nozares organizācijas” ir organizācijas, kas pārstāv zvejniecības (tostarp nodarbinātus zvejniekus) un attiecīgā gadījumā akvakultūras operatorus, un pārstrādes [apstrādes] un tirdzniecības nozares pārstāvji;”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2)

| 2) | regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktā pievieno šādu c) apakšpunktu:






  “c) | pieņem lēmumu par konsultatīvo padomju locekļu klasificēšanu kategorijā “nozares organizācijas” vai “citas interešu grupas”. Šādu lēmumu pamato ar objektīviem un pārbaudāmiem kritērijiem, tādiem kā attiecīgās organizācijas statūtu noteikumi, locekļu saraksts un darbību raksturs.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktā pievieno šādu c) apakšpunktu:

“c)

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Pamatojoties uz nozares organizāciju un citu interešu grupu izvirzītajām kandidatūrām uz tām attiecīgi atvēlētajām vietām, pilnsapulce ieceļ izpildkomiteju, kurā ir ne vairāk kā 25 locekļi. Lai pienācīgi nodrošinātu mazapjoma flotu pārstāvību, pilnsapulce pēc apspriešanās ar Komisiju var nolemt iecelt izpildkomiteju, kurā ir ne vairāk kā 30 locekļu.” |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Pamatojoties uz nozares organizāciju un citu interešu grupu izvirzītajām kandidatūrām uz tām attiecīgi atvēlētajām vietām, pilnsapulce ieceļ izpildkomiteju, kurā ir ne vairāk kā 25 locekļi. Lai pienācīgi nodrošinātu mazapjoma flotu pārstāvību, pilnsapulce pēc apspriešanās ar Komisiju var nolemt iecelt izpildkomiteju, kurā ir ne vairāk kā 30 locekļu.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 9. oktobra Deleģētā regula (ES) 2015/242, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par konsultatīvo padomju darbību saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (OV L 41, 17.2.2015., 1. lpp.).

2

---

| 19.9.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/3

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/1576

(2017. gada 26. jūnijs),

ar ko attiecībā uz transportlīdzekļu akustiskās brīdināšanas sistēmas prasībām transportlīdzekļa ES tipa apstiprināšanai groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 540/2014

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 540/2014 par mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeni un rezerves trokšņa slāpēšanas sistēmām, un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 70/157/EEK (1), un jo īpaši tās 8. panta otro daļu un 9. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 540/2014 ir noteiktas prasības visu M kategorijas (transportlīdzekļi, ko izmanto pasažieru pārvadāšanai) un N kategorijas (transportlīdzekļi, ko izmanto kravu pārvadāšanai) jaunu transportlīdzekļu ES tipa apstiprināšanai attiecībā uz to skaņas līmeni. Ar minēto regulu ir noteikti pasākumi saistībā ar tādu transportlīdzekļu akustisko brīdināšanas sistēmu (AVAS) hibrīdelektriskiem transportlīdzekļiem un pilnībā elektriskiem transportlīdzekļiem, kuras nolūks ir neaizsargātāko satiksmes dalībnieku brīdināšana. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 540/2014 ir noteiktas prasības visu M kategorijas (transportlīdzekļi, ko izmanto pasažieru pārvadāšanai) un N kategorijas (transportlīdzekļi, ko izmanto kravu pārvadāšanai) jaunu transportlīdzekļu ES tipa apstiprināšanai attiecībā uz to skaņas līmeni. Ar minēto regulu ir noteikti pasākumi saistībā ar tādu transportlīdzekļu akustisko brīdināšanas sistēmu (AVAS) hibrīdelektriskiem transportlīdzekļiem un pilnībā elektriskiem transportlīdzekļiem, kuras nolūks ir neaizsargātāko satiksmes dalībnieku brīdināšana.

| (2) | Pēc tam, kad Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanas pasaules foruma 168. sesijā (2016. gada 8.–11. marts) tika pieņemti ANO Noteikumi Nr. 138 par klusu autotransporta līdzekļu apstiprināšanu, Regulas (ES) Nr. 540/2014 VIII pielikums būtu jāpārskata, lai precizētu AVAS prasības par radītās skaņas veidu un skaļumu, skaņas ģenerēšanas metodi, pauzes slēdzi un stāvoša transportlīdzekļa skaņu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanas pasaules foruma 168. sesijā (2016. gada 8.–11. marts) tika pieņemti ANO Noteikumi Nr. 138 par klusu autotransporta līdzekļu apstiprināšanu, Regulas (ES) Nr. 540/2014 VIII pielikums būtu jāpārskata, lai precizētu AVAS prasības par radītās skaņas veidu un skaļumu, skaņas ģenerēšanas metodi, pauzes slēdzi un stāvoša transportlīdzekļa skaņu.

| (3) | Lai ņemtu vērā detalizētās prasības par AVAS, būtu jāpārskata Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK (2) I pielikuma informācijas dokuments saistībā ar transportlīdzekļa ES tipa apstiprināšanu attiecībā uz pieļaujamo skaņas līmeni un ES tipa apstiprinājuma sertifikāta papildinājums. |
| --- | --- |

(3)

Lai ņemtu vērā detalizētās prasības par AVAS, būtu jāpārskata Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK (2) I pielikuma informācijas dokuments saistībā ar transportlīdzekļa ES tipa apstiprināšanu attiecībā uz pieļaujamo skaņas līmeni un ES tipa apstiprinājuma sertifikāta papildinājums.

| (4) | Turklāt, lai atļautu tādu hibrīdelektrisko transportlīdzekļu un pilnībā elektrisku transportlīdzekļu apstiprināšanu, kas aprīkoti ar AVAS, ir lietderīgi noteikt testēšanas prasības par AVAS skaņas emisijas minimālajiem līmeņiem kustībai uz priekšu un atpakaļgaitā, kā arī prasības par radītās skaņas frekvences maiņu. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt, lai atļautu tādu hibrīdelektrisko transportlīdzekļu un pilnībā elektrisku transportlīdzekļu apstiprināšanu, kas aprīkoti ar AVAS, ir lietderīgi noteikt testēšanas prasības par AVAS skaņas emisijas minimālajiem līmeņiem kustībai uz priekšu un atpakaļgaitā, kā arī prasības par radītās skaņas frekvences maiņu.

| (5) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 540/2014 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 540/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Ņemot vērā, ka Regula (ES) Nr. 540/2014 ir kļuvusi piemērojama no 2016. gada 1. jūlija un to, ka minēto regulu nevar pilnībā piemērot, ja nav izdarīti šajā tiesību aktā iekļautie VIII pielikuma grozījumi, šai regulai būtu jāstājas spēkā pēc iespējas ātrāk, |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā, ka Regula (ES) Nr. 540/2014 ir kļuvusi piemērojama no 2016. gada 1. jūlija un to, ka minēto regulu nevar pilnībā piemērot, ja nav izdarīti šajā tiesību aktā iekļautie VIII pielikuma grozījumi, šai regulai būtu jāstājas spēkā pēc iespējas ātrāk,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 540/2014

Regulu (ES) Nr. 540/2014 groza šādi:

| 1) | regulas I pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 1. papildinājumam pievieno šādu 12.8. punktu:
  “12.8.   AVAS









  12.8.1. | Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma numurs attiecībā uz tā skaņas emisiju saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 138 (1) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas I pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 1. papildinājumam pievieno šādu 12.8. punktu:

“12.8.   AVAS

AVAS

12.8.1.

Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma numurs attiecībā uz tā skaņas emisiju saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 138 (1

vai

| 12.8.2. | Pilnīga atsauce uz AVAS skaņas emisijas līmeņa testa rezultātiem, kas izmērīti atbilstoši Regulai (ES) Nr. 540/2014 (1)”; |
| --- | --- |

12.8.2.

Pilnīga atsauce uz AVAS

1

| b) | pielikuma 2. papildinājuma papildpielikumu groza šādi:






  i) | 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3. | AVAS ir uzstādīta: jā/nē (1)”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

pielikuma 2. papildinājuma papildpielikumu groza šādi:

i)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.

AVAS

1

| ii) | pievieno šādu 4. punktu:






  “4. | Piezīmes ....”; |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādu 4. punktu:

“4.

Piezīmes ....”;

| 2) | regulas VIII pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2)

regulas VIII pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 26. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 158, 27.5.2014., 131. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīva 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“VIII PIELIKUMS

PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ TRANSPORTLĪDZEKĻU AKUSTISKO BRĪDINĀŠANAS SISTĒMU (AVAS)

I IEDAĻA

Šajā pielikumā ir norādīti pasākumi, kas attiecas uz transportlīdzekļu akustisko brīdināšanas sistēmu (AVAS) hibrīdelektriskiem transportlīdzekļiem un pilnībā elektriskiem transportlīdzekļiem.

I.1.   Neatkarīgi no 2. punkta a) un b) apakšpunkta II iedaļas noteikumi attiecas uz AVAS, kas:

| a) | uzstādīta tāda tipa transportlīdzeklī, kurš apstiprināts pirms 2019. gada 1. jūlija; |
| --- | --- |

a)

uzstādīta tāda tipa transportlīdzeklī, kurš apstiprināts pirms 2019. gada 1. jūlija;

| b) | pirms 2021. gada 1. jūlija uzstādīta jaunā transportlīdzeklī, kura pamatā ir a) apakšpunktā minētais tips. |
| --- | --- |

b)

pirms 2021. gada 1. jūlija uzstādīta jaunā transportlīdzeklī, kura pamatā ir a) apakšpunktā minētais tips.

I.2.   III iedaļas noteikumi attiecas uz AVAS, kas uzstādīta:

| a) | tāda tipa transportlīdzeklī, kas apstiprināts pirms 2019. gada 1. jūlija, ja ražotājs izvēlas tā rīkoties; |
| --- | --- |

a)

tāda tipa transportlīdzeklī, kas apstiprināts pirms 2019. gada 1. jūlija, ja ražotājs izvēlas tā rīkoties;

| b) | jaunā transportlīdzeklī, kura pamatā ir a) apakšpunktā minētais tips; |
| --- | --- |

b)

jaunā transportlīdzeklī, kura pamatā ir a) apakšpunktā minētais tips;

| c) | tāda tipa transportlīdzeklī, kas apstiprināts 2019. gada 1. jūlijā vai pēc minētā datuma; |
| --- | --- |

c)

tāda tipa transportlīdzeklī, kas apstiprināts 2019. gada 1. jūlijā vai pēc minētā datuma;

| d) | jaunā transportlīdzeklī, kura pamatā ir c) apakšpunktā minēts tips; |
| --- | --- |

d)

jaunā transportlīdzeklī, kura pamatā ir c) apakšpunktā minēts tips;

| e) | jaunā transportlīdzeklī 2021. gada 1. jūlijā vai pēc minētā datuma. |
| --- | --- |

e)

jaunā transportlīdzeklī 2021. gada 1. jūlijā vai pēc minētā datuma.

II IEDAĻA

II.1.   Sistēmas darbības efektivitāte

Ja transportlīdzeklī ir uzstādīta AVAS, tā atbilst II.2. un II.3. punktā noteiktajām prasībām.

II.2.   Darbības nosacījumi

| a) | Skaņas ģenerēšanas metode

  AVAS automātiski ģenerē skaņu transportlīdzekļa ātruma minimālajā diapazonā no braukšanas sākšanas līdz aptuveni 20 km/h un braucot atpakaļgaitā. Ja transportlīdzeklis aprīkots ar iekšdedzes motoru, kas darbojas iepriekš definētajā transportlīdzekļa ātruma diapazonā, AVAS skaņu neģenerē.
  Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar atpakaļgaitas brīdināšanas ierīci ar skaņas signālu, AVAS nav jāģenerē skaņa, braucot atpakaļgaitā. |
| --- | --- |

a)

Skaņas ģenerēšanas metode

AVAS automātiski ģenerē skaņu transportlīdzekļa ātruma minimālajā diapazonā no braukšanas sākšanas līdz aptuveni 20 km/h un braucot atpakaļgaitā. Ja transportlīdzeklis aprīkots ar iekšdedzes motoru, kas darbojas iepriekš definētajā transportlīdzekļa ātruma diapazonā, AVAS skaņu neģenerē.

Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar atpakaļgaitas brīdināšanas ierīci ar skaņas signālu, AVAS nav jāģenerē skaņa, braucot atpakaļgaitā.

| b) | Slēdzis

  AVAS aprīko ar slēdzi, kas ir viegli pieejams transportlīdzekļa vadītājam, lai to varētu ieslēgt un izslēgt. No jauna iedarbinot transportlīdzekli, AVAS pēc noklusējuma ir ieslēgta. |
| --- | --- |

b)

Slēdzis

AVAS aprīko ar slēdzi, kas ir viegli pieejams transportlīdzekļa vadītājam, lai to varētu ieslēgt un izslēgt. No jauna iedarbinot transportlīdzekli, AVAS pēc noklusējuma ir ieslēgta.

| c) | Mazināšana

  AVAS skaņas līmeni var mazināt transportlīdzekļu darbības periodos. |
| --- | --- |

c)

Mazināšana

AVAS skaņas līmeni var mazināt transportlīdzekļu darbības periodos.

II.3.   Skaņas veids un skaļums

| a) | AVAS ģenerējamā skaņa ir nepārtraukta skaņa, kas informē gājējus un citus satiksmes dalībniekus par darbībā esošu transportlīdzekli. Skaņai vajadzētu būt viegli asociējamai ar transportlīdzekļa darbību un līdzīgai skaņai, ko rada tādas pašas kategorijas transportlīdzeklis ar iekšdedzes motoru. |
| --- | --- |

a)

AVAS ģenerējamā skaņa ir nepārtraukta skaņa, kas informē gājējus un citus satiksmes dalībniekus par darbībā esošu transportlīdzekli. Skaņai vajadzētu būt viegli asociējamai ar transportlīdzekļa darbību un līdzīgai skaņai, ko rada tādas pašas kategorijas transportlīdzeklis ar iekšdedzes motoru.

| b) | AVAS ģenerējamā skaņa ir viegli asociējama ar transportlīdzekļa darbību, piemēram, izmantojot skaņas līmeņa vai raksturlielumu automātisku variēšanu, sinhronizējot to ar transportlīdzekļa ātrumu. |
| --- | --- |

b)

AVAS ģenerējamā skaņa ir viegli asociējama ar transportlīdzekļa darbību, piemēram, izmantojot skaņas līmeņa vai raksturlielumu automātisku variēšanu, sinhronizējot to ar transportlīdzekļa ātrumu.

| c) | AVAS ģenerētais skaņas līmenis nepārsniedz tāda M1 kategorijas transportlīdzekļa aptuveno skaņas līmeni, kas aprīkots ar iekšdedzes motoru un darbojas tādos pašos apstākļos. |
| --- | --- |

c)

AVAS ģenerētais skaņas līmenis nepārsniedz tāda M1 kategorijas transportlīdzekļa aptuveno skaņas līmeni, kas aprīkots ar iekšdedzes motoru un darbojas tādos pašos apstākļos.

III IEDAĻA

III.1.   Sistēmas darbības efektivitāte

AVAS atbilst prasībām, kas noteiktas III.2.–III.6. punktā.

III.2.   Darbības nosacījumi

| a) | Skaņas ģenerēšanas metode

  AVAS automātiski ģenerē skaņu transportlīdzekļa ātruma minimālajā diapazonā no braukšanas sākšanas līdz aptuveni 20 km/h un braucot atpakaļgaitā. Ja transportlīdzeklis aprīkots ar iekšdedzes motoru, kas darbojas iepriekš minētajā transportlīdzekļa ātruma diapazonā, AVAS skaņu neģenerē.
  Transportlīdzekļi, kuru kopējais skaņas līmenis atbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 138 (1) 6.2.8. punkta prasībām ar +3 dB(A) pielaidi, ar AVAS nav jāaprīko. Minētajiem transportlīdzekļiem nepiemēro ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.8. punkta prasības par trešdaļoktāvu joslām un ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.3. punkta prasības par frekvences nobīdi, kas definēta minēto ANO EEK noteikumu 2.4. punktā (“frekvences nobīde”).
  Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar atpakaļgaitas brīdināšanas ierīci ar skaņas signālu, AVAS nav jāģenerē skaņa, braucot atpakaļgaitā, ja brīdināšanas ierīces skaņas signāls atbilst prasībām, kas paredzētas ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2. punkta otrajā daļā un 6.2.2. punktā.
  Tipa apstiprināšanai iesniegtā transportlīdzekļa ģenerēto skaņu mēra atbilstoši metodēm, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.1.3. un 6.2.2.2. punktā un 3. pielikumā. |
| --- | --- |

a)

Skaņas ģenerēšanas metode

AVAS automātiski ģenerē skaņu transportlīdzekļa ātruma minimālajā diapazonā no braukšanas sākšanas līdz aptuveni 20 km/h un braucot atpakaļgaitā. Ja transportlīdzeklis aprīkots ar iekšdedzes motoru, kas darbojas iepriekš minētajā transportlīdzekļa ātruma diapazonā, AVAS skaņu neģenerē.

Transportlīdzekļi, kuru kopējais skaņas līmenis atbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 138 (1) 6.2.8. punkta prasībām ar +3 dB(A) pielaidi, ar AVAS nav jāaprīko. Minētajiem transportlīdzekļiem nepiemēro ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.8. punkta prasības par trešdaļoktāvu joslām un ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.3. punkta prasības par frekvences nobīdi, kas definēta minēto ANO EEK noteikumu 2.4. punktā (“frekvences nobīde”).

Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar atpakaļgaitas brīdināšanas ierīci ar skaņas signālu, AVAS nav jāģenerē skaņa, braucot atpakaļgaitā, ja brīdināšanas ierīces skaņas signāls atbilst prasībām, kas paredzētas ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2. punkta otrajā daļā un 6.2.2. punktā.

Tipa apstiprināšanai iesniegtā transportlīdzekļa ģenerēto skaņu mēra atbilstoši metodēm, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.1.3. un 6.2.2.2. punktā un 3. pielikumā.

| b) | Slēdzis

  AVAS var aprīkot ar mehānismu, ar kuru vadītājs var apturēt AVAS darbību (“pauzes funkcija”) un kurš ir viegli pieejams transportlīdzekļa vadītājam, lai to varētu ieslēgt un izslēgt. Ja AVAS ir aprīkota ar pauzes funkciju, no jauna iedarbinot transportlīdzekli, AVAS pēc noklusējuma ir ieslēgta.
  Turklāt pauzes funkcija atbilst prasībām, kas paredzētas ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.6. punktā. |
| --- | --- |

b)

Slēdzis

AVAS var aprīkot ar mehānismu, ar kuru vadītājs var apturēt AVAS darbību (“pauzes funkcija”) un kurš ir viegli pieejams transportlīdzekļa vadītājam, lai to varētu ieslēgt un izslēgt. Ja AVAS ir aprīkota ar pauzes funkciju, no jauna iedarbinot transportlīdzekli, AVAS pēc noklusējuma ir ieslēgta.

Turklāt pauzes funkcija atbilst prasībām, kas paredzētas ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.6. punktā.

| c) | Mazināšana

  AVAS skaņas līmeni var mazināt transportlīdzekļu darbības periodos. Šādos gadījumos AVAS skaņas līmenis atbilst prasībām, kas paredzētas ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.8. punktā. |
| --- | --- |

c)

Mazināšana

AVAS skaņas līmeni var mazināt transportlīdzekļu darbības periodos. Šādos gadījumos AVAS skaņas līmenis atbilst prasībām, kas paredzētas ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.8. punktā.

III.3.   Skaņas veids un skaļums

| a) | AVAS ģenerējamā skaņa ir nepārtraukta skaņa, kas informē gājējus un citus satiksmes dalībniekus par darbībā esošu transportlīdzekli. Minētā skaņa ir viegli asociējama ar transportlīdzekļa darbību, piemēram, izmantojot skaņas līmeņa vai raksturlielumu automātisku variēšanu, sinhronizējot to ar transportlīdzekļa ātrumu. Minētā skaņa ir līdzīga skaņai, ko rada tādas pašas kategorijas transportlīdzeklis ar iekšdedzes motoru.
  Piemēro šādus noteikumus:






  i) | ja skaņa tiek ģenerēta, kad transportlīdzeklis ir kustībā, AVAS skaņa atbilst prasībām, kas paredzētas attiecīgi ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.1.1., 6.2.1.2., 6.2.1.3., 6.2.2.1., 6.2.2.2. un 6.2.3. punktā; |
| --- | --- | --- |

a)

AVAS ģenerējamā skaņa ir nepārtraukta skaņa, kas informē gājējus un citus satiksmes dalībniekus par darbībā esošu transportlīdzekli. Minētā skaņa ir viegli asociējama ar transportlīdzekļa darbību, piemēram, izmantojot skaņas līmeņa vai raksturlielumu automātisku variēšanu, sinhronizējot to ar transportlīdzekļa ātrumu. Minētā skaņa ir līdzīga skaņai, ko rada tādas pašas kategorijas transportlīdzeklis ar iekšdedzes motoru.

Piemēro šādus noteikumus:

i)

ja skaņa tiek ģenerēta, kad transportlīdzeklis ir kustībā, AVAS skaņa atbilst prasībām, kas paredzētas attiecīgi ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.1.1., 6.2.1.2., 6.2.1.3., 6.2.2.1., 6.2.2.2. un 6.2.3. punktā;

| ii) | stāvošs transportlīdzeklis var radīt skaņu, kā noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.4. punktā. |
| --- | --- |

ii)

stāvošs transportlīdzeklis var radīt skaņu, kā noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.4. punktā.

| b) | Transportlīdzekļa ražotājs var paredzēt vadītājam iespēju izvēlēties vienu no dažādām skaņām, kuras atbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.5. punkta prasībām. |
| --- | --- |

b)

Transportlīdzekļa ražotājs var paredzēt vadītājam iespēju izvēlēties vienu no dažādām skaņām, kuras atbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.5. punkta prasībām.

| c) | AVAS ģenerētais skaņas līmenis nepārsniedz tāda M1 kategorijas transportlīdzekļa aptuveno skaņas līmeni, kas aprīkots ar iekšdedzes motoru un darbojas tādos pašos apstākļos. Turklāt tiek piemērotas ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.7. punkta prasības. |
| --- | --- |

c)

AVAS ģenerētais skaņas līmenis nepārsniedz tāda M1 kategorijas transportlīdzekļa aptuveno skaņas līmeni, kas aprīkots ar iekšdedzes motoru un darbojas tādos pašos apstākļos. Turklāt tiek piemērotas ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.7. punkta prasības.

| d) | Tāda transportlīdzekļa kopējais skaņas līmenis, kas atbilst 2. punkta a) apakšpunkta otrai daļai, nepārsniedz tāda M1 kategorijas transportlīdzekļa aptuveno skaņas līmeni, kas aprīkots ar iekšdedzes motoru un darbojas tādos pašos apstākļos. |
| --- | --- |

d)

Tāda transportlīdzekļa kopējais skaņas līmenis, kas atbilst 2. punkta a) apakšpunkta otrai daļai, nepārsniedz tāda M1 kategorijas transportlīdzekļa aptuveno skaņas līmeni, kas aprīkots ar iekšdedzes motoru un darbojas tādos pašos apstākļos.

III.4.   Testa trases prasības

Lai pārbaudītu testa trases atbilstību ANO EEK Noteikumu Nr. 138 3. pielikuma 2.1.2. punkta prasībām, līdz 2019. gada 30. jūnijam kā alternatīvu standartam ISO 10844:2014 var izmantot standartu ISO 10844:1994.

III.5.   Tipa apstiprinājuma sertifikāts

Transportlīdzekļa ražotājs kā pielikumu ES tipa apstiprinājuma sertifikātam izdod kādu no šādiem dokumentiem:

| a) | paziņojumu, kas minēts ANO EEK Noteikumu Nr. 138 5. punkta 3) apakšpunktā un atbilst paraugam minēto noteikumu 1. pielikumā; |
| --- | --- |

a)

paziņojumu, kas minēts ANO EEK Noteikumu Nr. 138 5. punkta 3) apakšpunktā un atbilst paraugam minēto noteikumu 1. pielikumā;

| b) | AVAS skaņas emisijas līmeņu testa rezultātus, kas izmērīti atbilstoši šai regulai. |
| --- | --- |

b)

AVAS skaņas emisijas līmeņu testa rezultātus, kas izmērīti atbilstoši šai regulai.

III.6.   Marķējumi

Uz katras AVAS sastāvdaļas ir šādi marķējumi:

| a) | ražotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- |

a)

ražotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| b) | piešķirtais identifikācijas numurs. |
| --- | --- |

b)

piešķirtais identifikācijas numurs.

Marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

---

(1)  
  OV L 9, 13.1.2017., 33 lpp..

1

---

| 19.9.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1577

(2017. gada 5. septembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Acciughe sotto sale del mar Ligure (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Acciughe sotto sale del mar Ligure, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 776/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Acciughe sotto sale del mar Ligure, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 776/2008 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Acciughe sotto sale del mar Ligure (AĢIN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 5. septembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 4. augusta Regula (EK) Nr. 776/2008 par noteiktu nosaukumu iekļaušanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“
  Acciughe sotto sale del Mar Ligure
  ” (AĢIN), “
  Brussels grondwitloof
  ” (AĢIN), “
  OEufs de Loué
  ” (AĢIN)) (OV L 207, 5.8.2008., 7. lpp.).

2

Acciughe sotto sale del Mar Ligure

Brussels grondwitloof

OEufs de Loué

(3)  
  OV C 146, 11.5.2017., 10. lpp.

3

---

| 19.9.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1578

(2017. gada 18. septembris),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1194/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 11. marta Regulu (ES) 2015/476 par pasākumiem, kurus Savienība drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas padome (1) (“PTO pilnvarojuma regula”), un jo īpaši tās 1. un 2. pantu,

tā kā:

1.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (1) | Padome ar 2013. gada 19. novembra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1194/2013 noteica galīgo antidempinga maksājumu Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (“galīgā regula”) (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome ar 2013. gada 19. novembra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1194/2013 noteica galīgo antidempinga maksājumu Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (“galīgā regula”) (2).

2

2.   PTO STRĪDU IZŠĶIRŠANAS PADOMES PIEŅEMTIE ZIŅOJUMI

PTO STRĪDU IZŠĶIRŠANAS PADOMES PIEŅEMTIE ZIŅOJUMI

| (2) | 2016. gada 26. oktobrī Pasaules Tirdzniecības organizācijas (“PTO”) Strīdu izšķiršanas padome (“SIP”) pieņēma Apelācijas institūcijas ziņojumu (3) un Šķīrējtiesas ziņojumu (4), kas grozīts ar Apelācijas institūcijas ziņojumu (“ziņojumi”), strīdā “Eiropas Savienība – antidempinga pasākumi attiecībā uz biodīzeļdegvielu no Argentīnas (WT/DS473/15)”. SIP norādījusi, ka Šķīrējtiesas ziņojums būtu jālasa saistībā ar Apelācijas institūcijas ziņojumu. Apelācijas institūcijas ziņojumā cita starpā konstatēts, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar:






  — | PTO antidempinga nolīguma (“ADN”) 2.2.1.1. pantu, jo nav aprēķinājusi izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksas, pamatojoties uz ražotāju veikto uzskaiti, |
| --- | --- | --- |

(2)

2016. gada 26. oktobrī Pasaules Tirdzniecības organizācijas (“PTO”) Strīdu izšķiršanas padome (“SIP”) pieņēma Apelācijas institūcijas ziņojumu (3) un Šķīrējtiesas ziņojumu (4), kas grozīts ar Apelācijas institūcijas ziņojumu (“ziņojumi”), strīdā “Eiropas Savienība – antidempinga pasākumi attiecībā uz biodīzeļdegvielu no Argentīnas (WT/DS473/15)”. SIP norādījusi, ka Šķīrējtiesas ziņojums būtu jālasa saistībā ar Apelācijas institūcijas ziņojumu. Apelācijas institūcijas ziņojumā cita starpā konstatēts, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar:

3

4

—

PTO antidempinga nolīguma (“ADN”) 2.2.1.1. pantu, jo nav aprēķinājusi izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksas, pamatojoties uz ražotāju veikto uzskaiti,

| — | ADN 2.2. pantu un 1994. gada GATT VI panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu, jo biodīzeļdegvielas saliktās normālās vērtības aprēķinos nav izmantojusi ražošanas izmaksas Argentīnā, un |
| --- | --- |

—

ADN 2.2. pantu un 1994. gada GATT VI panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu, jo biodīzeļdegvielas saliktās normālās vērtības aprēķinos nav izmantojusi ražošanas izmaksas Argentīnā, un

GATT

| — | ADN 9.3. pantu un 1994. gada GATT VI panta 2. punktu, jo noteikusi antidempinga maksājumus, kas pārsniedz dempinga starpību, kuru būtu bijis jānosaka saskaņā ar attiecīgi ADN 2. pantu un 1994. gada GATT VI panta 1. punktu. |
| --- | --- |

—

ADN 9.3. pantu un 1994. gada GATT VI panta 2. punktu, jo noteikusi antidempinga maksājumus, kas pārsniedz dempinga starpību, kuru būtu bijis jānosaka saskaņā ar attiecīgi ADN 2. pantu un 1994. gada GATT VI panta 1. punktu.

GATT

GATT

| (3) | Šķīrējtiesa cita starpā konstatējusi, ka Eiropas Savienība rīkojusies nesaderīgi ar:






  — | ADN 3.1. un 3.4. pantu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz iekšzemes ražošanas nozari, ciktāl šī pārbaude attiecas uz ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu. |
| --- | --- | --- |

(3)

Šķīrējtiesa cita starpā konstatējusi, ka Eiropas Savienība rīkojusies nesaderīgi ar:

—

ADN 3.1. un 3.4. pantu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz iekšzemes ražošanas nozari, ciktāl šī pārbaude attiecas uz ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu.

| (4) | Apelācijas institūcija ieteica, lai SIP pieprasa Eiropas Savienībai nodrošināt tās noteikto pasākumu atbilstību ADN un 1994. gada GATT. |
| --- | --- |

(4)

Apelācijas institūcija ieteica, lai SIP pieprasa Eiropas Savienībai nodrošināt tās noteikto pasākumu atbilstību ADN un 1994. gada GATT.

GATT

3.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (5) | Ievērojot PTO pilnvarojuma regulas 1. panta 3. punktu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2016. gada 20. decembrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), sāka pārskatīšanu (“pārskatīšana”). Komisija informēja personas, kas bija ieinteresētas izmeklēšanā (“sākotnējā izmeklēšana”), kuras rezultātā tika pieņemta Īstenošanas regula (ES) Nr. 1194/2013, par pārskatīšanu un veidu, kādā Komisija iecerējusi ņemt vērā ziņojumu konstatējumus. |
| --- | --- |

(5)

Ievērojot PTO pilnvarojuma regulas 1. panta 3. punktu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2016. gada 20. decembrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), sāka pārskatīšanu (“pārskatīšana”). Komisija informēja personas, kas bija ieinteresētas izmeklēšanā (“sākotnējā izmeklēšana”), kuras rezultātā tika pieņemta Īstenošanas regula (ES) Nr. 1194/2013, par pārskatīšanu un veidu, kādā Komisija iecerējusi ņemt vērā ziņojumu konstatējumus.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

5

| (6) | Ieinteresētajām personām bija iespēja iesniegt piezīmes par pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu un lūgt uzklausīšanu Komisijai un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonai. |
| --- | --- |

(6)

Ieinteresētajām personām bija iespēja iesniegt piezīmes par pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu un lūgt uzklausīšanu Komisijai un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonai.

| (7) | Komisija nosūtīja anketu par Savienības ražošanas nozares ražošanas un ražošanas jaudas datiem Eiropas Biodīzeļdegvielas padomei (“EBP”) un pēc tam veica pārbaudes apmeklējumu tās telpās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija nosūtīja anketu par Savienības ražošanas nozares ražošanas un ražošanas jaudas datiem Eiropas Biodīzeļdegvielas padomei (“EBP”) un pēc tam veica pārbaudes apmeklējumu tās telpās.

4.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (8) | Attiecīgais ražojumus ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, tīrā veidā vai maisījumā, ar Argentīnas un Indonēzijas izcelsmi, patlaban klasificēti ar KN kodiem ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 un ex 3826 00 90 (“attiecīgais ražojums”, parasti saukts par “biodīzeļdegvielu”). |
| --- | --- |

(8)

Attiecīgais ražojumus ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, tīrā veidā vai maisījumā, ar Argentīnas un Indonēzijas izcelsmi, patlaban klasificēti ar KN kodiem ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 un ex 3826 00 90 (“attiecīgais ražojums”, parasti saukts par “biodīzeļdegvielu”).

| (9) | Ziņojumi neskar konstatējumus, kas izklāstīti galīgās regulas 16.–27. apsvērumā attiecībā uz attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(9)

Ziņojumi neskar konstatējumus, kas izklāstīti galīgās regulas 16.–27. apsvērumā attiecībā uz attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu.

5.   UZ ZIŅOJUMIEM BALSTĪTIE PĀRSKATĪTIE KONSTATĒJUMI PAR DEMPINGU

UZ ZIŅOJUMIEM BALSTĪTIE PĀRSKATĪTIE KONSTATĒJUMI PAR DEMPINGU

| (10) | Kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija atkārtoti novērtēja sākotnējās izmeklēšanas galīgos konstatējumus, ņemot vērā SIP ieteikumus un nolēmumus. Šī atkārtotā novērtēšana tika balstīta uz informāciju, kas savākta sākotnējā izmeklēšanā, un informāciju, kuru savākušas ieinteresētās personas pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas. |
| --- | --- |

(10)

Kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija atkārtoti novērtēja sākotnējās izmeklēšanas galīgos konstatējumus, ņemot vērā SIP ieteikumus un nolēmumus. Šī atkārtotā novērtēšana tika balstīta uz informāciju, kas savākta sākotnējā izmeklēšanā, un informāciju, kuru savākušas ieinteresētās personas pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas.

| (11) | Dempinga un kaitējuma sākotnējā izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Lai analizētu rādītājus, kas ir būtiski kaitējuma novērtējuma kontekstā, tika izmantoti dati par laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(11)

Dempinga un kaitējuma sākotnējā izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Lai analizētu rādītājus, kas ir būtiski kaitējuma novērtējuma kontekstā, tika izmantoti dati par laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

| (12) | Šīs regulas nolūks ir labot PTO kontekstā nekonsekventos aspektus galīgajā regulā un panākt tās atbilstību ziņojumiem. |
| --- | --- |

(12)

Šīs regulas nolūks ir labot PTO kontekstā nekonsekventos aspektus galīgajā regulā un panākt tās atbilstību ziņojumiem.

5.1.   Indonēzijas iekļaušana

Indonēzijas iekļaušana

| (13) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija atsaucās uz antidempinga pasākumiem, kuri attiecībā uz biodīzeļdegvielas importu no Indonēzijas noteikti ar to pašu galīgo regulu. Pašlaik uz šiem pasākumiem attiecas PTO ietvaros vēl neizskatītais strīds, kas ierosināts pret Savienību pēc Indonēzijas pieprasījuma (6) (“ES pasākumi pret Indonēziju”). Šajā strīdā Indonēzija ir nākusi klajā ar apgalvojumiem, kuri ir līdzīgi ziņojumos aplūkotajiem apgalvojumiem. Apelācijas institūcijas juridiskā interpretācija, kas ietverta ziņojumos, ir būtiska arī izmeklēšanai, kas attiecas uz Indonēziju, tāpēc Komisija uzskata par vajadzīgu antidempinga pasākumus, kas noteikti biodīzeļdegvielas importam no Indonēzijas, pārbaudīt arī paralēlā pārskatīšanā, kas notiek atbilstoši PTO pilnvarojuma regulas 2. panta 1. punktam, jo īpaši tiktāl, ciktāl galīgā regula atzīta par nesaderīgu ar ADN 2.2.1.1. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija atsaucās uz antidempinga pasākumiem, kuri attiecībā uz biodīzeļdegvielas importu no Indonēzijas noteikti ar to pašu galīgo regulu. Pašlaik uz šiem pasākumiem attiecas PTO ietvaros vēl neizskatītais strīds, kas ierosināts pret Savienību pēc Indonēzijas pieprasījuma (6) (“ES pasākumi pret Indonēziju”). Šajā strīdā Indonēzija ir nākusi klajā ar apgalvojumiem, kuri ir līdzīgi ziņojumos aplūkotajiem apgalvojumiem. Apelācijas institūcijas juridiskā interpretācija, kas ietverta ziņojumos, ir būtiska arī izmeklēšanai, kas attiecas uz Indonēziju, tāpēc Komisija uzskata par vajadzīgu antidempinga pasākumus, kas noteikti biodīzeļdegvielas importam no Indonēzijas, pārbaudīt arī paralēlā pārskatīšanā, kas notiek atbilstoši PTO pilnvarojuma regulas 2. panta 1. punktam, jo īpaši tiktāl, ciktāl galīgā regula atzīta par nesaderīgu ar ADN 2.2.1.1. pantu.

6

| (14) | Vispārējā informācijas izpaušanas dokumenta 12.–20. apsvērumā Komisija sniedza sākotnēju analīzi par to, kā izmeklēšanā, kas attiecas uz Indonēziju, piemēro Apelācijas institūcijas ADN 2.2.1.1. panta interpretāciju. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējā informācijas izpaušanas dokumenta 12.–20. apsvērumā Komisija sniedza sākotnēju analīzi par to, kā izmeklēšanā, kas attiecas uz Indonēziju, piemēro Apelācijas institūcijas ADN 2.2.1.1. panta interpretāciju.

| (15) | Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas iesniedza piezīmes un apšaubīja Komisijas analīzi, cita starpā, apstrīdot Apelācijas institūcijas interpretācijas piemērojamību, kā arī Komisijas pilnvaras PTO pilnvarojuma regulas ietvarā rīkoties ex officio saskaņā ar šo interpretāciju. |
| --- | --- |

(15)

Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas iesniedza piezīmes un apšaubīja Komisijas analīzi, cita starpā, apstrīdot Apelācijas institūcijas interpretācijas piemērojamību, kā arī Komisijas pilnvaras PTO pilnvarojuma regulas ietvarā rīkoties ex officio saskaņā ar šo interpretāciju.

ex officio

| (16) | Minētajai analīzei nepieciešams veltīt vairāk laika, tāpēc Komisija nolēma pagaidām pārskatīšanu attiecībā uz Indonēziju neizbeigt un turpināt iesākto analīzi, ņemot vērā saņemtās piezīmes. Saskaņā ar PTO pilnvarojuma regulas 2. panta 1. punktu sāktā pārskatīšana tādējādi joprojām turpinās un nav pabeigta, ciktāl tā attiecas uz Indonēziju. Par šo lēmumu visas ieinteresētās personas tika informētas ar 2017. gada 31. jūlija pārstrādāto informācijas izpaušanas dokumentu, un tām tika dota iespēja iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(16)

Minētajai analīzei nepieciešams veltīt vairāk laika, tāpēc Komisija nolēma pagaidām pārskatīšanu attiecībā uz Indonēziju neizbeigt un turpināt iesākto analīzi, ņemot vērā saņemtās piezīmes. Saskaņā ar PTO pilnvarojuma regulas 2. panta 1. punktu sāktā pārskatīšana tādējādi joprojām turpinās un nav pabeigta, ciktāl tā attiecas uz Indonēziju. Par šo lēmumu visas ieinteresētās personas tika informētas ar 2017. gada 31. jūlija pārstrādāto informācijas izpaušanas dokumentu, un tām tika dota iespēja iesniegt piezīmes.

| (17) | Indonēzijas valdība apgalvoja, ka Komisija ir pārkāpusi Savienības tiesību pamatprincipus, jo vispirms tā atklāja savu nodomu grozīt galīgo regulu attiecībā uz Indonēziju, bet pēc tam šo nodomu mainīja, lai turpinātu izmeklēšanu attiecībā uz Indonēziju. |
| --- | --- |

(17)

Indonēzijas valdība apgalvoja, ka Komisija ir pārkāpusi Savienības tiesību pamatprincipus, jo vispirms tā atklāja savu nodomu grozīt galīgo regulu attiecībā uz Indonēziju, bet pēc tam šo nodomu mainīja, lai turpinātu izmeklēšanu attiecībā uz Indonēziju.

| (18) | Pirmkārt, Indonēzijas valdība uzskatīja, ka šādi rodas nevienlīdzīga un diskriminējoša attieksme pret Indonēzijas ražotājiem salīdzinājumā ar Argentīnas ražotājiem eksportētājiem, jo, kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija bija atzinusi, ka Indonēzijas biodīzeļdegvielas imports bija tādā situācijā, kas bija līdzīga Argentīnas biodīzeļdegvielas importa situācijai. Sakarā ar pārskatīšanas novilcināšanu attiecībā uz Indonēziju Indonēzijas ražotāji eksportētāji ir nonākuši acīm redzami neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar Argentīnas eksportētājiem. |
| --- | --- |

(18)

Pirmkārt, Indonēzijas valdība uzskatīja, ka šādi rodas nevienlīdzīga un diskriminējoša attieksme pret Indonēzijas ražotājiem salīdzinājumā ar Argentīnas ražotājiem eksportētājiem, jo, kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija bija atzinusi, ka Indonēzijas biodīzeļdegvielas imports bija tādā situācijā, kas bija līdzīga Argentīnas biodīzeļdegvielas importa situācijai. Sakarā ar pārskatīšanas novilcināšanu attiecībā uz Indonēziju Indonēzijas ražotāji eksportētāji ir nonākuši acīm redzami neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar Argentīnas eksportētājiem.

| (19) | Otrkārt, tā kā Komisija sāka pārskatīšanu attiecībā uz biodīzeļdegvielas importu gan no Indonēzijas, gan no Argentīnas, Indonēzijas eksportētāji varēja pamatoti un likumīgi paļauties uz to, ka, beidzoties pārskatīšanai attiecībā uz Argentīnu, tiks beigta pārskatīšana arī attiecībā uz Indonēziju. Šo paļaušanos vēl vairāk nostiprināja pirmais informācijas izpaušanas dokuments, kurā Komisija ierosināja attiecībā uz Indonēziju grozīt arī galīgo regulu. Komisija, pārstrādājot informācijas dokumentu, ir mainījusi savu nostāju un tādēļ, kā apgalvots, ir pārkāpusi tiesiskās paļāvības principu. |
| --- | --- |

(19)

Otrkārt, tā kā Komisija sāka pārskatīšanu attiecībā uz biodīzeļdegvielas importu gan no Indonēzijas, gan no Argentīnas, Indonēzijas eksportētāji varēja pamatoti un likumīgi paļauties uz to, ka, beidzoties pārskatīšanai attiecībā uz Argentīnu, tiks beigta pārskatīšana arī attiecībā uz Indonēziju. Šo paļaušanos vēl vairāk nostiprināja pirmais informācijas izpaušanas dokuments, kurā Komisija ierosināja attiecībā uz Indonēziju grozīt arī galīgo regulu. Komisija, pārstrādājot informācijas dokumentu, ir mainījusi savu nostāju un tādēļ, kā apgalvots, ir pārkāpusi tiesiskās paļāvības principu.

| (20) | Treškārt, Indonēzijas valdība apgalvoja, ka Komisija esot pārkāpusi labas ticības principu, Indonēzijas importu no pārskatīšanas procedūras izslēdzot vēlā posmā, lai gan visā izmeklēšanas laikā tas tika ņemts vērā. |
| --- | --- |

(20)

Treškārt, Indonēzijas valdība apgalvoja, ka Komisija esot pārkāpusi labas ticības principu, Indonēzijas importu no pārskatīšanas procedūras izslēdzot vēlā posmā, lai gan visā izmeklēšanas laikā tas tika ņemts vērā.

| (21) | Sākumā Komisija atgādināja, ka PTO Strīdu izšķiršanas padome jau ir izdarījusi galīgos konstatējumus par ES pasākumiem pret Argentīnas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu, toties PTO Strīdu izšķiršanas padomē joprojām tiek izskatīts atsevišķs strīds par antidempinga pasākumiem, kas noteikti biodīzeļdegvielai no Indonēzijas. Tādējādi pēdējos uzskata par neapstrīdētiem pasākumiem PTO pilnvarojuma regulas 2. panta 1. punkta nozīmē. Uz to, cita starpā, norāda apzīmējums “ziņojums” PTO pilnvarojuma regulas 1. panta 1. punktā, kas lietots, lai aprakstītu apstrīdētu pasākumu, kuru PTO Strīdu izšķiršanas padome ir izskatījusi un par kuru sagatavojusi nolēmumu. |
| --- | --- |

(21)

Sākumā Komisija atgādināja, ka PTO Strīdu izšķiršanas padome jau ir izdarījusi galīgos konstatējumus par ES pasākumiem pret Argentīnas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu, toties PTO Strīdu izšķiršanas padomē joprojām tiek izskatīts atsevišķs strīds par antidempinga pasākumiem, kas noteikti biodīzeļdegvielai no Indonēzijas. Tādējādi pēdējos uzskata par neapstrīdētiem pasākumiem PTO pilnvarojuma regulas 2. panta 1. punkta nozīmē. Uz to, cita starpā, norāda apzīmējums “ziņojums” PTO pilnvarojuma regulas 1. panta 1. punktā, kas lietots, lai aprakstītu apstrīdētu pasākumu, kuru PTO Strīdu izšķiršanas padome ir izskatījusi un par kuru sagatavojusi nolēmumu.

| (22) | Turklāt Komisija atgādina, ka Eiropas Savienības tiesībās “vienlīdzīgas attieksmes” un “nediskriminēšanas” princips aizliedz līdzīgas situācijas aplūkot atšķirīgi un atšķirīgas situācijas aplūkot līdzīgi, ja vien šāda attieksme nav objektīvi pamatota (7). Lai īstenotu PTO ziņojumus, Indonēzijas un Argentīnas ražotāji eksportētāji objektīvi nav vienādā situācijā: īstenošana, kura attiecas uz izmeklēšanu par attiecīgā ražojuma importu par dempinga cenām no Argentīnas, notika saskaņā ar PTO pilnvarojuma regulas 1. panta 1. punktu un to beidz ar šo regulu, bet īstenošana, kas attiecas uz izmeklēšanu par tādu pašu praksi no Indonēzijas, notika saskaņā ar PTO pilnvarojuma regulas 2. panta 1. punktu un vēl turpinās. Uzņēmumi tiek diskriminēti tikai tad, ja, tiem atrodoties līdzīgā situācijā, tiek piemērota atšķirīga juridiskā attieksme. |
| --- | --- |

(22)

Turklāt Komisija atgādina, ka Eiropas Savienības tiesībās “vienlīdzīgas attieksmes” un “nediskriminēšanas” princips aizliedz līdzīgas situācijas aplūkot atšķirīgi un atšķirīgas situācijas aplūkot līdzīgi, ja vien šāda attieksme nav objektīvi pamatota (7). Lai īstenotu PTO ziņojumus, Indonēzijas un Argentīnas ražotāji eksportētāji objektīvi nav vienādā situācijā: īstenošana, kura attiecas uz izmeklēšanu par attiecīgā ražojuma importu par dempinga cenām no Argentīnas, notika saskaņā ar PTO pilnvarojuma regulas 1. panta 1. punktu un to beidz ar šo regulu, bet īstenošana, kas attiecas uz izmeklēšanu par tādu pašu praksi no Indonēzijas, notika saskaņā ar PTO pilnvarojuma regulas 2. panta 1. punktu un vēl turpinās. Uzņēmumi tiek diskriminēti tikai tad, ja, tiem atrodoties līdzīgā situācijā, tiek piemērota atšķirīga juridiskā attieksme.

7

| (23) | Tomēr, tā kā PTO Strīdu izšķiršanas padomes konstatējumu īstenošanas pārskatīšana attiecībā uz Argentīnu un Indonēziju tika sākta uz dažādiem juridiskajiem pamatiem, tad, beidzot kaitējumu izraisoša dempinga izmeklēšanas pārskatīšanu attiecībā uz Argentīnu, pirms tiek beigta kaitējumu izraisoša dempinga izmeklēšanas pārskatīšana attiecībā uz Indonēziju, netiek pieļauta atšķirīga attieksme salīdzināmā situācijā. Tas ir tādēļ, ka uzņēmumi atrodas atšķirīgās situācijās. |
| --- | --- |

(23)

Tomēr, tā kā PTO Strīdu izšķiršanas padomes konstatējumu īstenošanas pārskatīšana attiecībā uz Argentīnu un Indonēziju tika sākta uz dažādiem juridiskajiem pamatiem, tad, beidzot kaitējumu izraisoša dempinga izmeklēšanas pārskatīšanu attiecībā uz Argentīnu, pirms tiek beigta kaitējumu izraisoša dempinga izmeklēšanas pārskatīšana attiecībā uz Indonēziju, netiek pieļauta atšķirīga attieksme salīdzināmā situācijā. Tas ir tādēļ, ka uzņēmumi atrodas atšķirīgās situācijās.

| (24) | Pretēji Indonēzijas valdības apgalvotajam, “vienlīdzīgas attieksmes” vai “nediskriminēšanas” princips Eiropas Savienības tiesību izpratnē tādējādi netiek pārkāpts. Katrā ziņā PTO pilnvarojuma regulas 2. panta 1. punktā lietotais formulējums – “var” un “ja to uzskata par vajadzīgu” – pienākumu neuzliek, tādēļ ES tiesību akti sniedz Komisijai rīcības brīvību īstenot vai neīstenot PTO ieteikumu attiecībā uz neapstrīdētu pasākumu. |
| --- | --- |

(24)

Pretēji Indonēzijas valdības apgalvotajam, “vienlīdzīgas attieksmes” vai “nediskriminēšanas” princips Eiropas Savienības tiesību izpratnē tādējādi netiek pārkāpts. Katrā ziņā PTO pilnvarojuma regulas 2. panta 1. punktā lietotais formulējums – “var” un “ja to uzskata par vajadzīgu” – pienākumu neuzliek, tādēļ ES tiesību akti sniedz Komisijai rīcības brīvību īstenot vai neīstenot PTO ieteikumu attiecībā uz neapstrīdētu pasākumu.

| (25) | Kā norādīts 16. apsvērumā, Komisija, izanalizējusi pēc informācijas izpaušanas saņemtās piezīmes, uzskatīja par vajadzīgu šajā brīdī nebeigt pārskatīšanas izmeklēšanu tiktāl, ciktāl tā attiecas uz Indonēziju, un turpināt vērtēt, vai minētos konstatējumus, ņemot vērā saņemtās piezīmes, var piemērot arī Indonēzijai. |
| --- | --- |

(25)

Kā norādīts 16. apsvērumā, Komisija, izanalizējusi pēc informācijas izpaušanas saņemtās piezīmes, uzskatīja par vajadzīgu šajā brīdī nebeigt pārskatīšanas izmeklēšanu tiktāl, ciktāl tā attiecas uz Indonēziju, un turpināt vērtēt, vai minētos konstatējumus, ņemot vērā saņemtās piezīmes, var piemērot arī Indonēzijai.

| (26) | Turklāt Komisija nevar piekrist argumentam, ka informācijas izpaušanas dokuments esot radījis tiesisko paļāvību par izmeklēšanas galīgo secinājumu. Gluži pretēji – izpaušanas mērķis ir informēt ieinteresētās personas par Komisijas sākotnējiem konstatējumiem un dot tām iespēju efektīvi īstenot savas tiesības uz aizstāvību. Informācijas izpaušanas būtība tādējādi ir tajā, ka Komisija ņem vērā argumentus un faktus, ko iesniegušas ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(26)

Turklāt Komisija nevar piekrist argumentam, ka informācijas izpaušanas dokuments esot radījis tiesisko paļāvību par izmeklēšanas galīgo secinājumu. Gluži pretēji – izpaušanas mērķis ir informēt ieinteresētās personas par Komisijas sākotnējiem konstatējumiem un dot tām iespēju efektīvi īstenot savas tiesības uz aizstāvību. Informācijas izpaušanas būtība tādējādi ir tajā, ka Komisija ņem vērā argumentus un faktus, ko iesniegušas ieinteresētās personas.

| (27) | Tādēļ visām ieinteresētajām personām adresētā pavadvēstulē ir skaidri norādīts, ka “šī informācijas izpaušana neskar nevienu turpmāku lēmumu, ko var pieņemt Komisija, bet, ja šāda lēmuma pamatā ir atšķirīgi fakti un apsvērumi, tie uzņēmumam iespējami drīz tiks darīti zināmi”. Konkrētajā gadījumā rīkojoties šādi, Komisija secināja, ka tai nepieciešams vairāk laika, lai analizētu PTO Strīdu izšķiršanas padomes konstatējumu piemērojamību, ciktāl tie attiecas uz Indonēziju. Tas ir pagaidu lēmums un neskar Komisijas galīgo secinājumu. Turklāt ar šo pašu lēmumu Komisija īsteno savu plašo rīcības brīvību, veicot tāda veida pārskatīšanas, kas sāktas saskaņā ar PTO pilnvarojuma regulu, kura ietilpst kopējās tirdzniecības politikas jomā. |
| --- | --- |

(27)

Tādēļ visām ieinteresētajām personām adresētā pavadvēstulē ir skaidri norādīts, ka “šī informācijas izpaušana neskar nevienu turpmāku lēmumu, ko var pieņemt Komisija, bet, ja šāda lēmuma pamatā ir atšķirīgi fakti un apsvērumi, tie uzņēmumam iespējami drīz tiks darīti zināmi”. Konkrētajā gadījumā rīkojoties šādi, Komisija secināja, ka tai nepieciešams vairāk laika, lai analizētu PTO Strīdu izšķiršanas padomes konstatējumu piemērojamību, ciktāl tie attiecas uz Indonēziju. Tas ir pagaidu lēmums un neskar Komisijas galīgo secinājumu. Turklāt ar šo pašu lēmumu Komisija īsteno savu plašo rīcības brīvību, veicot tāda veida pārskatīšanas, kas sāktas saskaņā ar PTO pilnvarojuma regulu, kura ietilpst kopējās tirdzniecības politikas jomā.

| (28) | Ieinteresētā persona tādējādi nevar paļauties uz tiesiskās paļāvības aizsardzību, pirms Komisija ir beigusi konkrēto pārskatīšanas procedūru, ja Komisija izlemj rīkoties saskaņā ar pilnvarām, ko tai sniedz Savienības likumdevējs (8). Arī šis arguments līdz ar to ir jānoraida. |
| --- | --- |

(28)

Ieinteresētā persona tādējādi nevar paļauties uz tiesiskās paļāvības aizsardzību, pirms Komisija ir beigusi konkrēto pārskatīšanas procedūru, ja Komisija izlemj rīkoties saskaņā ar pilnvarām, ko tai sniedz Savienības likumdevējs (8). Arī šis arguments līdz ar to ir jānoraida.

8

| (29) | Visbeidzot, tas, ka šādas izmaiņas notika pēc Komisijas sākotnējās nostājas sākotnējās izpaušanas, nav skaidrojams ar ļaunticību, turklāt Indonēzijas valdība šajā sakarā nav sniegusi nekādus pierādījumus. Pārskatīšanas izmeklēšanā Komisija ir godprātīgi veikusi visus pasākumus, pilnībā ievērojot visu ieinteresēto personu tiesības uz pienācīgu procesu. |
| --- | --- |

(29)

Visbeidzot, tas, ka šādas izmaiņas notika pēc Komisijas sākotnējās nostājas sākotnējās izpaušanas, nav skaidrojams ar ļaunticību, turklāt Indonēzijas valdība šajā sakarā nav sniegusi nekādus pierādījumus. Pārskatīšanas izmeklēšanā Komisija ir godprātīgi veikusi visus pasākumus, pilnībā ievērojot visu ieinteresēto personu tiesības uz pienācīgu procesu.

| (30) | Tāpēc Komisija noraida apgalvojumus, ka tā esot pārkāpusi ES tiesību pamatprincipus, jo nav izmantojusi rīcības brīvību, lai šajā pārskatīšanas posmā antidempinga pasākumu grozījumus izdarītu tiktāl, ciktāl tie skar Indonēziju, pilnībā ievērojot visu ieinteresēto personu tiesības uz pienācīgu procesu. |
| --- | --- |

(30)

Tāpēc Komisija noraida apgalvojumus, ka tā esot pārkāpusi ES tiesību pamatprincipus, jo nav izmantojusi rīcības brīvību, lai šajā pārskatīšanas posmā antidempinga pasākumu grozījumus izdarītu tiktāl, ciktāl tie skar Indonēziju, pilnībā ievērojot visu ieinteresēto personu tiesības uz pienācīgu procesu.

| (31) | Pēc pārstrādātās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs no Indonēzijas (“Wilmar”), ņemot vērā nepārprotamos konstatējumus PTO ziņojumos, apstrīdēja Komisijas viedokli, ka nepieciešams papildu laiks, lai pabeigtu pārskatīšanu, kas attiecas uz Indonēziju. Tas turklāt apgalvoja, ka pasākumi pret Indonēziju būtu jāgroza. Pēc ražotāja eksportētāja domām, Komisijai saskaņā ar PTO pilnvarojuma regulu ir tiesības grozīt neapstrīdētos pasākumus un tādējādi nav apšaubāmas tās pilnvaras rīkoties ex officio. Visbeidzot, Wilmar apgalvoja – ja Komisijas konstatējumi attiecībā uz Indonēziju būtu jāatliek, tad tāpat būtu jāatliek konstatējumi attiecībā uz Argentīnu. Tas uzskatīja, ka PTO procedūrā, kura attiecas uz Indonēziju, ir neatrisināti juridiskie jautājumi, kuri varētu kļūt nozīmīgi un piemērojami pasākumiem, kas noteikti biodīzeļdegvielas importam no Argentīnas, jo īpaši attiecībā uz peļņas starpību. |
| --- | --- |

(31)

Pēc pārstrādātās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs no Indonēzijas (“Wilmar”), ņemot vērā nepārprotamos konstatējumus PTO ziņojumos, apstrīdēja Komisijas viedokli, ka nepieciešams papildu laiks, lai pabeigtu pārskatīšanu, kas attiecas uz Indonēziju. Tas turklāt apgalvoja, ka pasākumi pret Indonēziju būtu jāgroza. Pēc ražotāja eksportētāja domām, Komisijai saskaņā ar PTO pilnvarojuma regulu ir tiesības grozīt neapstrīdētos pasākumus un tādējādi nav apšaubāmas tās pilnvaras rīkoties ex officio. Visbeidzot, Wilmar apgalvoja – ja Komisijas konstatējumi attiecībā uz Indonēziju būtu jāatliek, tad tāpat būtu jāatliek konstatējumi attiecībā uz Argentīnu. Tas uzskatīja, ka PTO procedūrā, kura attiecas uz Indonēziju, ir neatrisināti juridiskie jautājumi, kuri varētu kļūt nozīmīgi un piemērojami pasākumiem, kas noteikti biodīzeļdegvielas importam no Argentīnas, jo īpaši attiecībā uz peļņas starpību.

Wilmar

ex officio

Wilmar

| (32) | Komisija piekrita Wilmar, ka saskaņā ar PTO pilnvarojuma regulas 2. panta 1. punktu tai principā ir tiesības izdarīt konstatējumus attiecībā uz neapstrīdētajiem pasākumiem. Tomēr, kā paskaidrots 16. apsvērumā, Komisija, pārbaudījusi saņemtās piezīmes, neuzskatīja par vajadzīgu šajā brīdī, izmantojot savas tiesības uz rīcības brīvību, kuras tai sniedz PTO pilnvarojuma regulas 2. panta 1. punkts, beigt pārskatīšanas izmeklēšanu tiktāl, ciktāl tā attiecas uz Indonēziju. |
| --- | --- |

(32)

Komisija piekrita Wilmar, ka saskaņā ar PTO pilnvarojuma regulas 2. panta 1. punktu tai principā ir tiesības izdarīt konstatējumus attiecībā uz neapstrīdētajiem pasākumiem. Tomēr, kā paskaidrots 16. apsvērumā, Komisija, pārbaudījusi saņemtās piezīmes, neuzskatīja par vajadzīgu šajā brīdī, izmantojot savas tiesības uz rīcības brīvību, kuras tai sniedz PTO pilnvarojuma regulas 2. panta 1. punkts, beigt pārskatīšanas izmeklēšanu tiktāl, ciktāl tā attiecas uz Indonēziju.

Wilmar

| (33) | Par Wilmar apgalvojumu, ka būtu jāatliek arī konstatējumi par Argentīnu, Komisija atgādina, ka PTO ziņojumi apstiprina peļņas starpības noteikšanai galīgajā regulā izmantoto metodi. Galvenais jautājums neatrisinātajā Indonēzijas lietā līdz šim nav ticis saistīts ar Argentīnu. Katrā ziņā Savienība un Argentīna ir vienojušās par samērīgu termiņu, kas vajadzīgs, lai īstenotu ziņojumu konstatējumus par ziņojumiem, un kas būtu jāievēro. |
| --- | --- |

(33)

Par Wilmar apgalvojumu, ka būtu jāatliek arī konstatējumi par Argentīnu, Komisija atgādina, ka PTO ziņojumi apstiprina peļņas starpības noteikšanai galīgajā regulā izmantoto metodi. Galvenais jautājums neatrisinātajā Indonēzijas lietā līdz šim nav ticis saistīts ar Argentīnu. Katrā ziņā Savienība un Argentīna ir vienojušās par samērīgu termiņu, kas vajadzīgs, lai īstenotu ziņojumu konstatējumus par ziņojumiem, un kas būtu jāievēro.

Wilmar

5.2.   Normālās vērtības noteikšana un dempinga starpību aprēķins

Normālās vērtības noteikšana un dempinga starpību aprēķins

| (34) | Šajā iedaļā izklāstīti atkārtoti novērtētie sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi saistībā ar ziņojumos ietvertajiem ieteikumiem un nolēmumiem par to, ka Savienība rīkojusies nesaderīgi ar:






  — | 2.2.1.1. pantu, jo nav aprēķinājusi izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksas, pamatojoties uz ražotāju veikto uzskaiti, |
| --- | --- | --- |

(34)

Šajā iedaļā izklāstīti atkārtoti novērtētie sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi saistībā ar ziņojumos ietvertajiem ieteikumiem un nolēmumiem par to, ka Savienība rīkojusies nesaderīgi ar:

—

2.2.1.1. pantu, jo nav aprēķinājusi izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksas, pamatojoties uz ražotāju veikto uzskaiti,

| — | ADN 2.2. pantu un 1994. gada GATT VI panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu, jo biodīzeļdegvielas saliktās normālās vērtības aprēķinos nav izmantojusi ražošanas izmaksas Argentīnā, |
| --- | --- |

—

ADN 2.2. pantu un 1994. gada GATT VI panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu, jo biodīzeļdegvielas saliktās normālās vērtības aprēķinos nav izmantojusi ražošanas izmaksas Argentīnā,

GATT

| — | ADN 9.3. pantu un 1994. gada GATT VI panta 2. punktu, jo noteikusi antidempinga maksājumus, kas pārsniedz dempinga starpību, kuru būtu bijis jānosaka saskaņā ar attiecīgi ADN 2. pantu un 1994. gada GATT VI panta 1. punktu. |
| --- | --- |

—

ADN 9.3. pantu un 1994. gada GATT VI panta 2. punktu, jo noteikusi antidempinga maksājumus, kas pārsniedz dempinga starpību, kuru būtu bijis jānosaka saskaņā ar attiecīgi ADN 2. pantu un 1994. gada GATT VI panta 1. punktu.

GATT

GATT

| (35) | Kā minēts galīgās regulas 28. apsvērumā, Komisija noteica, ka ir jāaprēķina saliktā normālā vērtība, jo tika uzskatīts, ka iekšzemes pārdošana nenotiek parastā tirdzniecības apritē. Šis konstatējums nav apstrīdēts un paliek derīgs. |
| --- | --- |

(35)

Kā minēts galīgās regulas 28. apsvērumā, Komisija noteica, ka ir jāaprēķina saliktā normālā vērtība, jo tika uzskatīts, ka iekšzemes pārdošana nenotiek parastā tirdzniecības apritē. Šis konstatējums nav apstrīdēts un paliek derīgs.

| (36) | Galīgās regulas 29.–34. apsvērumā Komisija noteikusi, ka Argentīnas galvenajām izejvielām (sojas pupu eļļai un sojas pupām Argentīnā) un gatavajam ražojumam (biodīzeļdegvielai) noteikto eksporta nodokļu starpība nospiedusi (samazinājusi) iekšzemes cenas Argentīnā un tāpēc tas būtu jāņem vērā, aprēķinot salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(36)

Galīgās regulas 29.–34. apsvērumā Komisija noteikusi, ka Argentīnas galvenajām izejvielām (sojas pupu eļļai un sojas pupām Argentīnā) un gatavajam ražojumam (biodīzeļdegvielai) noteikto eksporta nodokļu starpība nospiedusi (samazinājusi) iekšzemes cenas Argentīnā un tāpēc tas būtu jāņem vērā, aprēķinot salikto normālo vērtību.

| (37) | Rezultātā, aprēķinot salikto normālo vērtību, Komisija aizstāja galvenās izejvielas izmaksas, kas bija ražotāju eksportētāju uzskaitē, ar attiecīgo valstu kompetento iestāžu publicētajām atsauces cenām. |
| --- | --- |

(37)

Rezultātā, aprēķinot salikto normālo vērtību, Komisija aizstāja galvenās izejvielas izmaksas, kas bija ražotāju eksportētāju uzskaitē, ar attiecīgo valstu kompetento iestāžu publicētajām atsauces cenām.

| (38) | Bez tam sākotnējā izmeklēšanā Komisija balstīja savus secinājumus uz tādu interpretāciju, ka ADN 2.2.1.1. pants ļauj izmeklēšanas iestādei atteikties no ražotāju eksportētāju uzskaites izmantošanas, ja tā konstatē, ka uzskaite ir vai nu i) nesaderīga ar vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem, vai ii) pienācīgi neatspoguļo ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas (galīgās regulas 42. apsvērums). |
| --- | --- |

(38)

Bez tam sākotnējā izmeklēšanā Komisija balstīja savus secinājumus uz tādu interpretāciju, ka ADN 2.2.1.1. pants ļauj izmeklēšanas iestādei atteikties no ražotāju eksportētāju uzskaites izmantošanas, ja tā konstatē, ka uzskaite ir vai nu i) nesaderīga ar vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem, vai ii) pienācīgi neatspoguļo ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas (galīgās regulas 42. apsvērums).

| (39) | Gan Šķīrējtiesai, gan Apelācijas institūcijai ir vienots viedoklis, ka Komisijas konstatējums par to, ka sojas pupu iekšzemes cenas Argentīnā bijušas zemākas par starptautiskajām cenām Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas dēļ, pats par sevi nebija pietiekams pamats, lai secinātu, ka ražotāju uzskaite pienācīgi neatspoguļo ar biodīzeļdegvielas ražošanu un pārdošanu saistītās sojas pupu izmaksas, vai lai, aprēķinot biodīzeļdegvielas salikto normālo vērtību, neņemtu vērā attiecīgās šajā uzskaitē iekļautās izmaksas. |
| --- | --- |

(39)

Gan Šķīrējtiesai, gan Apelācijas institūcijai ir vienots viedoklis, ka Komisijas konstatējums par to, ka sojas pupu iekšzemes cenas Argentīnā bijušas zemākas par starptautiskajām cenām Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas dēļ, pats par sevi nebija pietiekams pamats, lai secinātu, ka ražotāju uzskaite pienācīgi neatspoguļo ar biodīzeļdegvielas ražošanu un pārdošanu saistītās sojas pupu izmaksas, vai lai, aprēķinot biodīzeļdegvielas salikto normālo vērtību, neņemtu vērā attiecīgās šajā uzskaitē iekļautās izmaksas.

| (40) | Ņemot vērā ziņojumus, Komisija atkārtoti aprēķināja normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem Argentīnā. Atkārtotajiem aprēķiniem izmantotā metodika attiecībā uz Argentīnu bija identiska Komisijas Regulas (ES) Nr. 490/2013 (9) 40.–49. apsvērumā aprakstītajai metodikai. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā ziņojumus, Komisija atkārtoti aprēķināja normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem Argentīnā. Atkārtotajiem aprēķiniem izmantotā metodika attiecībā uz Argentīnu bija identiska Komisijas Regulas (ES) Nr. 490/2013 (9) 40.–49. apsvērumā aprakstītajai metodikai.

9

| (41) | Pagaidu regulas 45. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ tika uzskatīts, ka pārdošana iekšzemes tirgū nenotiek parastā tirdzniecības apritē un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu un 6. punktu bija jāaprēķina līdzīgā ražojuma saliktā normālā vērtība. Tas tika darīts, koriģētajām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un pamatotu peļņas starpību. |
| --- | --- |

(41)

Pagaidu regulas 45. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ tika uzskatīts, ka pārdošana iekšzemes tirgū nenotiek parastā tirdzniecības apritē un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu un 6. punktu bija jāaprēķina līdzīgā ražojuma saliktā normālā vērtība. Tas tika darīts, koriģētajām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un pamatotu peļņas starpību.

| (42) | Kā skaidrots pagaidu regulas 46. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka peļņas apjomu Argentīnā nav iespējams balstīt uz izlasē iekļauto uzņēmumu faktiskajiem datiem. Tādēļ peļņas apjoms, ko izmantoja, aprēķinot salikto normālo vērtību, tika noteikts atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam, pamatojoties uz samērīgu peļņu, ko varētu gūt šādā jaunā un inovatīvā kapitālietilpīgā nozarē normālos konkurences apstākļos brīvā un atvērtā tirgū, proti, balstoties uz apgrozījumu 15 %. |
| --- | --- |

(42)

Kā skaidrots pagaidu regulas 46. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka peļņas apjomu Argentīnā nav iespējams balstīt uz izlasē iekļauto uzņēmumu faktiskajiem datiem. Tādēļ peļņas apjoms, ko izmantoja, aprēķinot salikto normālo vērtību, tika noteikts atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam, pamatojoties uz samērīgu peļņu, ko varētu gūt šādā jaunā un inovatīvā kapitālietilpīgā nozarē normālos konkurences apstākļos brīvā un atvērtā tirgū, proti, balstoties uz apgrozījumu 15 %.

| (43) | Šajā pārskatīšanā iesniegtajās piezīmēs EBP vairākkārt apgalvoja, ka ziņojumi neliedz Komisijai, aprēķinot salikto normālo vērtību, izdarīt korekciju attiecībā uz izejvielu izmaksām, ja vien tas ir pienācīgi pamatots. Tā apgalvoja, ka, ņemot vērā diferencētā eksporta nodokļa (DET) mehānisma dramatisko ietekmi uz Savienības tirgu un dažādās juridiskās iespējas, kas aplūkotas minētajos ziņojumos kā pamats šādai korekcijai, pasākumi pret Argentīnu būtu jāsaglabā to pašreizējā apmērā, taču balstoties uz citādu pamatojumu. |
| --- | --- |

(43)

Šajā pārskatīšanā iesniegtajās piezīmēs EBP vairākkārt apgalvoja, ka ziņojumi neliedz Komisijai, aprēķinot salikto normālo vērtību, izdarīt korekciju attiecībā uz izejvielu izmaksām, ja vien tas ir pienācīgi pamatots. Tā apgalvoja, ka, ņemot vērā diferencētā eksporta nodokļa (DET) mehānisma dramatisko ietekmi uz Savienības tirgu un dažādās juridiskās iespējas, kas aplūkotas minētajos ziņojumos kā pamats šādai korekcijai, pasākumi pret Argentīnu būtu jāsaglabā to pašreizējā apmērā, taču balstoties uz citādu pamatojumu.

DET

| (44) | Jo īpaši EBP atsaucās uz paziņojumu Apelācijas institūcijas ziņojumā, ka “ES iestāžu konstatējums, ka sojas pupu iekšzemes cenas Argentīnā bijušas zemākas par starptautiskajām cenām Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas dēļ, pats par sevi nebija pietiekams pamats, lai secinātu, ka ražotāju uzskaite pienācīgi neatspoguļo sojas pupu izmaksas” (Apelācijas institūcijas ziņojuma 6.55. punkts), un apgalvoja, ka PTO ziņojumos saglabāta iespēja neņemt vērā izejvielu izmaksas un koriģēt šīs izmaksas, ja tās tiktu atzītas par neuzticamām. |
| --- | --- |

(44)

Jo īpaši EBP atsaucās uz paziņojumu Apelācijas institūcijas ziņojumā, ka “ES iestāžu konstatējums, ka sojas pupu iekšzemes cenas Argentīnā bijušas zemākas par starptautiskajām cenām Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas dēļ, pats par sevi nebija pietiekams pamats, lai secinātu, ka ražotāju uzskaite pienācīgi neatspoguļo sojas pupu izmaksas” (Apelācijas institūcijas ziņojuma 6.55. punkts), un apgalvoja, ka PTO ziņojumos saglabāta iespēja neņemt vērā izejvielu izmaksas un koriģēt šīs izmaksas, ja tās tiktu atzītas par neuzticamām.

| (45) | EBP apgalvo, ka DET sistēma kropļo izejvielu tirgu tādā mērā, ka parastie piedāvājuma un pieprasījuma nosacījumi vairs nav izšķirīgie darījuma faktori, un tā izraisa to, ka vērtība tiek pārnesta no izejvielu ražotājiem uz biodīzeļdegvielas ražotājiem, ko nepamato konkrētā tirgus situācija. EBP uzskata, ka tā ir līdzīga situācija kā saistītu pušu darījumos un/vai “citādā praksē”, kas varētu ietekmēt izmaksu uzticamību ražotāja eksportētāja uzskaitē, kura ir pamatots iemesls, lai neņemtu vērā šādas izmaksas, lai gan faktiski tās ir radušās. |
| --- | --- |

(45)

EBP apgalvo, ka DET sistēma kropļo izejvielu tirgu tādā mērā, ka parastie piedāvājuma un pieprasījuma nosacījumi vairs nav izšķirīgie darījuma faktori, un tā izraisa to, ka vērtība tiek pārnesta no izejvielu ražotājiem uz biodīzeļdegvielas ražotājiem, ko nepamato konkrētā tirgus situācija. EBP uzskata, ka tā ir līdzīga situācija kā saistītu pušu darījumos un/vai “citādā praksē”, kas varētu ietekmēt izmaksu uzticamību ražotāja eksportētāja uzskaitē, kura ir pamatots iemesls, lai neņemtu vērā šādas izmaksas, lai gan faktiski tās ir radušās.

DET

| (46) | Pamatojot savu apgalvojumu, ka DET kropļo izejvielu tirgu, tā jo īpaši balstās uz analīzi, ko veicis viens no tās ekspertiem, kā arī EBP pasūtītu pētījumu Measuring the Distortion to Biodiesel Costs in Argentina Caused by Differential Export Taxes on Soybean Products (“Heffley pētījums”), kuri abi parādot, ka diferencētā eksporta nodokļa sistēma mākslīgi un ievērojami nospiež konkrēto izejvielu iekšzemes cenas un tādējādi tās neesot uzticamas. |
| --- | --- |

(46)

Pamatojot savu apgalvojumu, ka DET kropļo izejvielu tirgu, tā jo īpaši balstās uz analīzi, ko veicis viens no tās ekspertiem, kā arī EBP pasūtītu pētījumu Measuring the Distortion to Biodiesel Costs in Argentina Caused by Differential Export Taxes on Soybean Products (“Heffley pētījums”), kuri abi parādot, ka diferencētā eksporta nodokļa sistēma mākslīgi un ievērojami nospiež konkrēto izejvielu iekšzemes cenas un tādējādi tās neesot uzticamas.

DET

Measuring the Distortion to Biodiesel Costs in Argentina Caused by Differential Export Taxes on Soybean Products

Heffley

| (47) | Heffley pētījumam no 2010. līdz 2016. gadam Argentīnā un Amerikas Savienotajās Valstīs tika vākti dati par biodīzeļdegvielas ražošanas izmaksām šajās divās valstīs. Tas arī sniedz konkrētu tirgus analīzi par laikposmu no 2011. gada oktobra līdz 2012. gada septembrim. Pētījumā konstatēts, ka sojas pupu biodīzeļdegvielas ražošanas izmaksas Argentīnā bijušas zemākās nekā šā paša ražojuma ražošanas izmaksas Amerikas Savienotajās Valstīs. Pētījumā atzīts, ka 27 % starpība “pilnībā skaidrojama ar DET”. |
| --- | --- |

(47)

Heffley pētījumam no 2010. līdz 2016. gadam Argentīnā un Amerikas Savienotajās Valstīs tika vākti dati par biodīzeļdegvielas ražošanas izmaksām šajās divās valstīs. Tas arī sniedz konkrētu tirgus analīzi par laikposmu no 2011. gada oktobra līdz 2012. gada septembrim. Pētījumā konstatēts, ka sojas pupu biodīzeļdegvielas ražošanas izmaksas Argentīnā bijušas zemākās nekā šā paša ražojuma ražošanas izmaksas Amerikas Savienotajās Valstīs. Pētījumā atzīts, ka 27 % starpība “pilnībā skaidrojama ar DET”.

Heffley

DET

| (48) | Otrkārt, pētījumā salīdzināta sojas pupu biodīzeļdegvielas eksporta cena no Argentīnas (neprecizējot galamērķi) ar sojas pupu biodīzeļdegvielas vidējo tirgus cenu Amerikas Savienotajās Valstīs. Vidējā Argentīnas eksporta cena 875 USD/t bija zemāka nekā ASV iekšzemes tirgus cena 1 198 USD/t. Tas būtu varējis radīt spēcīgu stimulu importēt Argentīnas biodīzeļdegvielu. Pētījumā secināts, ka šis izkropļojums “tieši izriet” no DET. |
| --- | --- |

(48)

Otrkārt, pētījumā salīdzināta sojas pupu biodīzeļdegvielas eksporta cena no Argentīnas (neprecizējot galamērķi) ar sojas pupu biodīzeļdegvielas vidējo tirgus cenu Amerikas Savienotajās Valstīs. Vidējā Argentīnas eksporta cena 875 USD/t bija zemāka nekā ASV iekšzemes tirgus cena 1 198 USD/t. Tas būtu varējis radīt spēcīgu stimulu importēt Argentīnas biodīzeļdegvielu. Pētījumā secināts, ka šis izkropļojums “tieši izriet” no DET.

DET

| (49) | Bez tam EBP uzsver, ka šādu izkropļojumu labošana neapšaubāmi atbilstu antidempinga procesa loģikai. Tā apgalvo, ka šādi izkropļojumi būtu jālabo, izdarot attiecīgas izmaksu, jo īpaši izejvielu izmaksu, korekcijas, lai tās būtu tādā līmenī, kādā tās būtu, ja nebūtu izkropļojumu. Tādējādi Komisija atkal noteiktu, kādas būtu reālās konkrētā ražojuma ražošanas un pārdošanas izmaksas eksportētāja tirgū normālos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(49)

Bez tam EBP uzsver, ka šādu izkropļojumu labošana neapšaubāmi atbilstu antidempinga procesa loģikai. Tā apgalvo, ka šādi izkropļojumi būtu jālabo, izdarot attiecīgas izmaksu, jo īpaši izejvielu izmaksu, korekcijas, lai tās būtu tādā līmenī, kādā tās būtu, ja nebūtu izkropļojumu. Tādējādi Komisija atkal noteiktu, kādas būtu reālās konkrētā ražojuma ražošanas un pārdošanas izmaksas eksportētāja tirgū normālos tirgus apstākļos.

| (50) | Vairāki biodīzeļdegvielas ražotāji apstrīdēja EBP ierosinājumu, ka Komisijai nevajadzētu ņemt vērā uzskaitē reģistrētās izejvielu izmaksas, pamatojoties uz to, ka DET sistēmas dēļ šīs izmaksas nav uzticamas. Tie atkārtoja, ka Šķīrējtiesa un Apelācijas institūcija ir skaidri noraidījušas argumentu, ka DET pati par sevi varētu būt par pamatu, lai neņemtu vērā uzskaitē reģistrētās izmaksas, un ka izmeklēšanas iestāde nekādā ziņā nevar noraidīt uzskaitē reģistrētās izmaksas, ja uzskaite precīzi un uzticami atspoguļo faktiski radušās izmaksas. |
| --- | --- |

(50)

Vairāki biodīzeļdegvielas ražotāji apstrīdēja EBP ierosinājumu, ka Komisijai nevajadzētu ņemt vērā uzskaitē reģistrētās izejvielu izmaksas, pamatojoties uz to, ka DET sistēmas dēļ šīs izmaksas nav uzticamas. Tie atkārtoja, ka Šķīrējtiesa un Apelācijas institūcija ir skaidri noraidījušas argumentu, ka DET pati par sevi varētu būt par pamatu, lai neņemtu vērā uzskaitē reģistrētās izmaksas, un ka izmeklēšanas iestāde nekādā ziņā nevar noraidīt uzskaitē reģistrētās izmaksas, ja uzskaite precīzi un uzticami atspoguļo faktiski radušās izmaksas.

DET

DET

| (51) | Komisija atzina, ka Apelācijas institūcija pašu par sevi neizslēdz iespējamību, ka izmeklēšanas iestāde konkrētos apstākļos varētu atkāpties no uzskaitē reģistrētajām izmaksām, ja izmeklēšanā tiktu pierādīts, ka izmaksas ir, piemēram, norādītas pārmērīgi lielas vai mazas vai ka uzskaitē iekļauto izmaksu uzticamību ietekmējuši saistītu pušu darījumi vai citāda prakse (Apelācijas institūcijas ziņojuma 6.41. punkts). |
| --- | --- |

(51)

Komisija atzina, ka Apelācijas institūcija pašu par sevi neizslēdz iespējamību, ka izmeklēšanas iestāde konkrētos apstākļos varētu atkāpties no uzskaitē reģistrētajām izmaksām, ja izmeklēšanā tiktu pierādīts, ka izmaksas ir, piemēram, norādītas pārmērīgi lielas vai mazas vai ka uzskaitē iekļauto izmaksu uzticamību ietekmējuši saistītu pušu darījumi vai citāda prakse (Apelācijas institūcijas ziņojuma 6.41. punkts).

| (52) | Tomēr Apelācijas institūcija ir norādījusi arī, ka Argentīnas eksporta nodokļa sistēma pati par sevi nav pietiekams pamats, lai secinātu, ka ražotāju uzskaite pienācīgi neatspoguļo ar biodīzeļdegvielas ražošanu un pārdošanu saistītās izejvielu izmaksas, vai lai, aprēķinot biodīzeļdegvielas salikto normālo vērtību, neņemtu vērā attiecīgās šajā uzskaitē iekļautās izmaksas (Apelācijas institūcijas ziņojuma 6.55. punkts). |
| --- | --- |

(52)

Tomēr Apelācijas institūcija ir norādījusi arī, ka Argentīnas eksporta nodokļa sistēma pati par sevi nav pietiekams pamats, lai secinātu, ka ražotāju uzskaite pienācīgi neatspoguļo ar biodīzeļdegvielas ražošanu un pārdošanu saistītās izejvielu izmaksas, vai lai, aprēķinot biodīzeļdegvielas salikto normālo vērtību, neņemtu vērā attiecīgās šajā uzskaitē iekļautās izmaksas (Apelācijas institūcijas ziņojuma 6.55. punkts).

| (53) | EBP argumenti pamatojas uz priekšnoteikumu, ka DET sistēmas iespējamās kropļojošās ietekmes dēļ konkrēto izejvielu izmaksas kļūtu neuzticamas un tāpēc nebūtu jāņem vērā. EBP paliek pie uzskata, ka sojas pupu iekšzemes cenas Argentīnā bijušas zemākas par starptautiskajām cenām Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas dēļ. Tomēr pieņemt šo argumentu būtu līdzvērtīgi kā pieļaut, pretēji Apelācijas institūcijas konstatējumiem, ka DET sistēma pati par sevi radījusi to, ka izmaksas, kas faktiski radušās un reģistrētas uzņēmuma uzskaitē, nebūtu jāņem vērā tikai tāpēc, ka tās bijušas zemākas nekā starptautiskās cenas. Šajā ziņā Komisija bez tam atgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka faktiskās izejvielu izmaksas, kas bija radušās, ir pienācīgi un uzticami atspoguļotas uzņēmuma uzskaitē. |
| --- | --- |

(53)

EBP argumenti pamatojas uz priekšnoteikumu, ka DET sistēmas iespējamās kropļojošās ietekmes dēļ konkrēto izejvielu izmaksas kļūtu neuzticamas un tāpēc nebūtu jāņem vērā. EBP paliek pie uzskata, ka sojas pupu iekšzemes cenas Argentīnā bijušas zemākas par starptautiskajām cenām Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas dēļ. Tomēr pieņemt šo argumentu būtu līdzvērtīgi kā pieļaut, pretēji Apelācijas institūcijas konstatējumiem, ka DET sistēma pati par sevi radījusi to, ka izmaksas, kas faktiski radušās un reģistrētas uzņēmuma uzskaitē, nebūtu jāņem vērā tikai tāpēc, ka tās bijušas zemākas nekā starptautiskās cenas. Šajā ziņā Komisija bez tam atgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka faktiskās izejvielu izmaksas, kas bija radušās, ir pienācīgi un uzticami atspoguļotas uzņēmuma uzskaitē.

DET

DET

| (54) | Tāpēc Komisija noraidīja EBP apgalvojumu, jo tā pieņemšana nebūtu saskaņā ar ziņojumu konstatējumiem. |
| --- | --- |

(54)

Tāpēc Komisija noraidīja EBP apgalvojumu, jo tā pieņemšana nebūtu saskaņā ar ziņojumu konstatējumiem.

| (55) | Tāpēc Komisija atzina par nepieciešamu aprēķināt salikto normālo vērtību, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām, kas radušās un ir atspoguļotas uzņēmuma attiecīgajā uzskaitē, lai panāktu pasākumu atbilstību ziņojumiem un to saderību ar PTO sistēmu. |
| --- | --- |

(55)

Tāpēc Komisija atzina par nepieciešamu aprēķināt salikto normālo vērtību, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām, kas radušās un ir atspoguļotas uzņēmuma attiecīgajā uzskaitē, lai panāktu pasākumu atbilstību ziņojumiem un to saderību ar PTO sistēmu.

| (56) | Pēc informācijas izpaušanas EBP atkārtoja, ka PTO nolēmums ļauj Komisijai šajā lieta izmantot cenu korekciju. Tā apgalvoja, ka Komisija nepareizi interpretējusi PTO nolēmumu un EBP argumentu. |
| --- | --- |

(56)

Pēc informācijas izpaušanas EBP atkārtoja, ka PTO nolēmums ļauj Komisijai šajā lieta izmantot cenu korekciju. Tā apgalvoja, ka Komisija nepareizi interpretējusi PTO nolēmumu un EBP argumentu.

| (57) | Pēc EBP domām, Komisija nebija ņēmusi vērā ziņojumos pausto, ka “sojas pupu iekšzemes cenas Argentīnā bija zemākas par starptautiskajām cenām Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas dēļ”. EBP apgalvoja, ka nolēmumā, pretēji Komisijas apgalvotajam, nav teikts, ka DET kropļojošā ietekme pati par sevi nav pietiekams pamats izmaksu korekcijai. |
| --- | --- |

(57)

Pēc EBP domām, Komisija nebija ņēmusi vērā ziņojumos pausto, ka “sojas pupu iekšzemes cenas Argentīnā bija zemākas par starptautiskajām cenām Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas dēļ”. EBP apgalvoja, ka nolēmumā, pretēji Komisijas apgalvotajam, nav teikts, ka DET kropļojošā ietekme pati par sevi nav pietiekams pamats izmaksu korekcijai.

DET

| (58) | Bez tam EBP atkārtoja un uzsvēra, ka pietiek vien ar faktu, ka cenas iekšzemes tirgū DET dēļ bijušas neuzticamas, lai secinātu, ka ražotāja uzskaite pienācīgi neatspoguļo ar biodīzeļdegvielas ražošanu un pārdošanu saistītās sojas pupu izmaksas. Iekšzemes cenu neuzticamība ļaujot neņemt vērā uzskaitē iekļautās izmaksas, un EBP esot sniegusi Komisijai visu informāciju, kas nepieciešama izmaksu korekcijai. |
| --- | --- |

(58)

Bez tam EBP atkārtoja un uzsvēra, ka pietiek vien ar faktu, ka cenas iekšzemes tirgū DET dēļ bijušas neuzticamas, lai secinātu, ka ražotāja uzskaite pienācīgi neatspoguļo ar biodīzeļdegvielas ražošanu un pārdošanu saistītās sojas pupu izmaksas. Iekšzemes cenu neuzticamība ļaujot neņemt vērā uzskaitē iekļautās izmaksas, un EBP esot sniegusi Komisijai visu informāciju, kas nepieciešama izmaksu korekcijai.

DET

| (59) | EBP uzstāja, ka Šķīrējtiesa un Apelācijas institūcija ir lēmušas, ka izmeklēšanas iestādes var brīvi pārbaudīt ražotāju eksportētāju uzskaitē iekļauto izmaksu uzticamību, jo īpaši to, vai visas radušās izmaksas ir fiksētas; vai radušās izmaksas ir norādītas pārmērīgi lielas vai mazas; vai saistītu pušu darījumi vai citāda prakse ir ietekmējuši uzskaitē iekļauto izmaksu uzticamību. EBP uzskata, ka DET sistēmas ietekme bijusi līdzīga kā saistītu pušu darījumiem un/vai tā kļuvusi līdzvērtīga citai praksei, kas būtu varējusi ietekmēt “uzskaitē iekļauto izmaksu uzticamību” (10). |
| --- | --- |

(59)

EBP uzstāja, ka Šķīrējtiesa un Apelācijas institūcija ir lēmušas, ka izmeklēšanas iestādes var brīvi pārbaudīt ražotāju eksportētāju uzskaitē iekļauto izmaksu uzticamību, jo īpaši to, vai visas radušās izmaksas ir fiksētas; vai radušās izmaksas ir norādītas pārmērīgi lielas vai mazas; vai saistītu pušu darījumi vai citāda prakse ir ietekmējuši uzskaitē iekļauto izmaksu uzticamību. EBP uzskata, ka DET sistēmas ietekme bijusi līdzīga kā saistītu pušu darījumiem un/vai tā kļuvusi līdzvērtīga citai praksei, kas būtu varējusi ietekmēt “uzskaitē iekļauto izmaksu uzticamību” (10).

DET

10

| (60) | Komisija atkārtoti novērtēja šo apgalvojumu, ņemot vērā arī 2017. gada 20. jūlija uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas. Komisija 51.–55. apsvērumā norāda, ka faktiskās izejvielu izmaksas, kas bija radušās, ir pienācīgi un uzticami atspoguļotas Argentīnas uzņēmumu uzskaitē un ka iepriekš izdarītā izmaksu korekcija atzīta par nesaderīgu ar ES saistībām PTO ietvaros. |
| --- | --- |

(60)

Komisija atkārtoti novērtēja šo apgalvojumu, ņemot vērā arī 2017. gada 20. jūlija uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas. Komisija 51.–55. apsvērumā norāda, ka faktiskās izejvielu izmaksas, kas bija radušās, ir pienācīgi un uzticami atspoguļotas Argentīnas uzņēmumu uzskaitē un ka iepriekš izdarītā izmaksu korekcija atzīta par nesaderīgu ar ES saistībām PTO ietvaros.

| (61) | Komisija nepiekrīt tam, kā EBP interpretē Šķīrējtiesas un Apelācijas institūcijas konstatējumus. Piemēram, Šķīrējtiesas ziņojuma 400. zemsvītras piezīme ir niansētāka, nekā norādīts EBP iesniegtajās piezīmēs. Šķīrējtiesa bija konstatējusi, ka “uzskaites pārbaude, kas izriet no 2.2.1.1. pantā lietotā apzīmējuma “pienācīgi atspoguļo”, nav saistīta ar pašu uzskaitē iekļauto izmaksu “pienācīguma” pārbaudi, ja faktiskās ražotāja vai eksportētāja uzskaitē iekļautās izmaksas pieņemamās robežās citādi atzītas par precīzām un uzticamām”. |
| --- | --- |

(61)

Komisija nepiekrīt tam, kā EBP interpretē Šķīrējtiesas un Apelācijas institūcijas konstatējumus. Piemēram, Šķīrējtiesas ziņojuma 400. zemsvītras piezīme ir niansētāka, nekā norādīts EBP iesniegtajās piezīmēs. Šķīrējtiesa bija konstatējusi, ka “uzskaites pārbaude, kas izriet no 2.2.1.1. pantā lietotā apzīmējuma “pienācīgi atspoguļo”, nav saistīta ar pašu uzskaitē iekļauto izmaksu “pienācīguma” pārbaudi, ja faktiskās ražotāja vai eksportētāja uzskaitē iekļautās izmaksas pieņemamās robežās citādi atzītas par precīzām un uzticamām”.

| (62) | Tomēr, apgalvojot, ka DET sistēmas ietekme bijusi līdzīga kā saistītu pušu darījumiem un/vai tā pielīdzināma citai praksei, EBP tieši norāda uz šādas uzskaitē iekļauto izmaksu pienācīguma pārbaudes nepieciešamību. |
| --- | --- |

(62)

Tomēr, apgalvojot, ka DET sistēmas ietekme bijusi līdzīga kā saistītu pušu darījumiem un/vai tā pielīdzināma citai praksei, EBP tieši norāda uz šādas uzskaitē iekļauto izmaksu pienācīguma pārbaudes nepieciešamību.

DET

| (63) | Turklāt DET sistēmas ietekme i) nebija līdzīga saistītu pušu darījumu ietekmei; ii) nebija pielīdzināma tādai “citai praksei”, kas būtu varējusi ietekmēt ražotāja eksportētāja uzskaitē iekļauto izmaksu uzticamību. Lai kāds būtu šo jēdzienu precīzais tvērums, Šķīrējtiesa un Apelācijas institūcija ir skaidri noraidījušas Komisijas galvenos argumentus par to, ka Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas (DET) izraisītie cenu izkropļojumi paši par sevi ir pietiekams pamats tam, lai neatzītu ražotāja eksportētāja uzskaitē iekļautās izmaksas (11). |
| --- | --- |

(63)

Turklāt DET sistēmas ietekme i) nebija līdzīga saistītu pušu darījumu ietekmei; ii) nebija pielīdzināma tādai “citai praksei”, kas būtu varējusi ietekmēt ražotāja eksportētāja uzskaitē iekļauto izmaksu uzticamību. Lai kāds būtu šo jēdzienu precīzais tvērums, Šķīrējtiesa un Apelācijas institūcija ir skaidri noraidījušas Komisijas galvenos argumentus par to, ka Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas (DET) izraisītie cenu izkropļojumi paši par sevi ir pietiekams pamats tam, lai neatzītu ražotāja eksportētāja uzskaitē iekļautās izmaksas (11).

DET

DET

11

| (64) | Pēc pārstrādātās informācijas izpaušanas EBP saglabāja savu nostāju par to, ka Komisija ir nepareizi interpretējusi apgalvojumu Apelācijas institūcijas ziņojuma 6.55. punktā un nav ņēmusi vērā tā paša ziņojuma 6.41. punktā sniegto iespēju pārbaudīt reģistrēto izejvielu izmaksu uzticamību un neņemt vērā izejvielu izmaksas tad, ja tās tiktu atzītas par neuzticamām, un papildus sniedza dažus argumentus, kas to pamato. |
| --- | --- |

(64)

Pēc pārstrādātās informācijas izpaušanas EBP saglabāja savu nostāju par to, ka Komisija ir nepareizi interpretējusi apgalvojumu Apelācijas institūcijas ziņojuma 6.55. punktā un nav ņēmusi vērā tā paša ziņojuma 6.41. punktā sniegto iespēju pārbaudīt reģistrēto izejvielu izmaksu uzticamību un neņemt vērā izejvielu izmaksas tad, ja tās tiktu atzītas par neuzticamām, un papildus sniedza dažus argumentus, kas to pamato.

| (65) | Par pirmo apgalvojumu EBP norādīja, ka Apelācijas institūcijas apgalvojums 6.55. punktā “... ES iestāžu konstatējums par to, ka sojas pupu iekšzemes cenas Argentīnā bijušas zemākas par starptautiskajām cenām Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas dēļ, pats par sevi nebija pietiekams pamats, lai secinātu, ka ražotāju uzskaite pienācīgi neatspoguļo ar biodīzeļdegvielas ražošanu un pārdošanu saistītās sojas pupu izmaksas, vai lai, aprēķinot biodīzeļdegvielas salikto normālo vērtību, neņemtu vērā attiecīgās šajā uzskaitē iekļautās izmaksas” nav Apelācijas institūcijas juridisks novērtējums, kā apgalvo Komisija, bet gan vienkāršs Komisijas secinājuma citāts, kurš sniegts galīgajā regulā. EBP turklāt apgalvoja, ka formulējums “pats par sevi nav pietiekams pamats” nozīmē, ka Argentīnas eksporta nodokļa sistēma varētu būt par pietiekamu pamatu neņemt vērā izmaksas, bet Komisija nav veikusi nepieciešamo analīzi. Visbeidzot, Komisija, interpretējot 6.55. punktu, nav ņēmusi vērā faktu, ka Apelācijas institūcija bija konstatējusi nepieciešamību risināt arī izrietošo jautājumu par etalonu. Tas nebūtu bijis nepieciešams, ja Apelācijas institūcija būtu kategoriski izslēgusi to, ka Argentīnas eksporta nodokļa sistēma varētu būt pamats izmaksu korekcijai. |
| --- | --- |

(65)

Par pirmo apgalvojumu EBP norādīja, ka Apelācijas institūcijas apgalvojums 6.55. punktā “... ES iestāžu konstatējums par to, ka sojas pupu iekšzemes cenas Argentīnā bijušas zemākas par starptautiskajām cenām Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas dēļ, pats par sevi nebija pietiekams pamats, lai secinātu, ka ražotāju uzskaite pienācīgi neatspoguļo ar biodīzeļdegvielas ražošanu un pārdošanu saistītās sojas pupu izmaksas, vai lai, aprēķinot biodīzeļdegvielas salikto normālo vērtību, neņemtu vērā attiecīgās šajā uzskaitē iekļautās izmaksas” nav Apelācijas institūcijas juridisks novērtējums, kā apgalvo Komisija, bet gan vienkāršs Komisijas secinājuma citāts, kurš sniegts galīgajā regulā. EBP turklāt apgalvoja, ka formulējums “pats par sevi nav pietiekams pamats” nozīmē, ka Argentīnas eksporta nodokļa sistēma varētu būt par pietiekamu pamatu neņemt vērā izmaksas, bet Komisija nav veikusi nepieciešamo analīzi. Visbeidzot, Komisija, interpretējot 6.55. punktu, nav ņēmusi vērā faktu, ka Apelācijas institūcija bija konstatējusi nepieciešamību risināt arī izrietošo jautājumu par etalonu. Tas nebūtu bijis nepieciešams, ja Apelācijas institūcija būtu kategoriski izslēgusi to, ka Argentīnas eksporta nodokļa sistēma varētu būt pamats izmaksu korekcijai.

... ES iestāžu konstatējums par to, ka sojas pupu iekšzemes cenas Argentīnā bijušas zemākas par starptautiskajām cenām Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas dēļ, pats par sevi nebija pietiekams pamats, lai secinātu, ka ražotāju uzskaite pienācīgi neatspoguļo ar biodīzeļdegvielas ražošanu un pārdošanu saistītās sojas pupu izmaksas, vai lai, aprēķinot biodīzeļdegvielas salikto normālo vērtību, neņemtu vērā attiecīgās šajā uzskaitē iekļautās izmaksas

pats par sevi nav pietiekams pamats

| (66) | Komisija nepieņēma EBP ierosināto interpretāciju. |
| --- | --- |

(66)

Komisija nepieņēma EBP ierosināto interpretāciju.

| (67) | Pirmkārt, Apelācijas institūcijas apgalvojums iepriekš 6.55. punktā nav vienkāršs citāts no pašas Komisijas secinājumiem. Tas tieši ir neatņemama daļa no Apelācijas institūcijas ADN 2.2.1.1. panta interpretācijas 6.56. punktā. Apelācijas institūcija pilnībā piekrita Šķīrējtiesai, ka šis noteikums neradot pietiekamu pamatu Komisijas secinājumam neņemt vērā Argentīnas biodīzeļdegvielas ražotāju uzskaitē iekļautās izmaksas, jo Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas dēļ sojas pupu cenas Argentīnas iekšzemes tirgū bija zemākas par starptautiskajām cenām. Šo vērtējumu Apelācijas institūcija vārds vārdā atkārtoja nākamajā, proti, 6.56. punktā “Secinājumi”. |
| --- | --- |

(67)

Pirmkārt, Apelācijas institūcijas apgalvojums iepriekš 6.55. punktā nav vienkāršs citāts no pašas Komisijas secinājumiem. Tas tieši ir neatņemama daļa no Apelācijas institūcijas ADN 2.2.1.1. panta interpretācijas 6.56. punktā. Apelācijas institūcija pilnībā piekrita Šķīrējtiesai, ka šis noteikums neradot pietiekamu pamatu Komisijas secinājumam neņemt vērā Argentīnas biodīzeļdegvielas ražotāju uzskaitē iekļautās izmaksas, jo Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas dēļ sojas pupu cenas Argentīnas iekšzemes tirgū bija zemākas par starptautiskajām cenām. Šo vērtējumu Apelācijas institūcija vārds vārdā atkārtoja nākamajā, proti, 6.56. punktā “Secinājumi”.

| (68) | Otrkārt, formulējums “pats par sevi nebija pietiekams pamats” nozīmē, ka Komisija uzskata, ka tas vien, ka pastāv eksporta nodokļa sistēma nav pietiekams pamats, lai pamatotu izmaksu korekciju, kas tika izdarīta sākotnējā izmeklēšanā. Turpretī, ja galvenais iemesls (kā apgalvo EBP) tam, ka Apelācijas institūcija konstatēja ES pasākumu nesaderību ar PTO sistēmu, ir Komisijas nepietiekamais pamatojums sākotnējā regulā, tas būtu bijis skaidri pateikts. Tomēr neko tamlīdzīgu nav apgalvojusi ne Apelācijas institūcija, ne Šķīrējtiesa. Formulējums “pats par sevi” drīzāk tika lietots, lai skaidri norādītu uz to, ka eksporta nodokļa sistēmas darbība Argentīnā, lai cik labi pamatota vai dokumentēta arī būtu tās kropļojošā ietekme, “pati par sevi” nevar būt pamats izmaksu korekcijai saskaņā ar ADN 2.2.1.1. pantu. |
| --- | --- |

(68)

Otrkārt, formulējums “pats par sevi nebija pietiekams pamats” nozīmē, ka Komisija uzskata, ka tas vien, ka pastāv eksporta nodokļa sistēma nav pietiekams pamats, lai pamatotu izmaksu korekciju, kas tika izdarīta sākotnējā izmeklēšanā. Turpretī, ja galvenais iemesls (kā apgalvo EBP) tam, ka Apelācijas institūcija konstatēja ES pasākumu nesaderību ar PTO sistēmu, ir Komisijas nepietiekamais pamatojums sākotnējā regulā, tas būtu bijis skaidri pateikts. Tomēr neko tamlīdzīgu nav apgalvojusi ne Apelācijas institūcija, ne Šķīrējtiesa. Formulējums “pats par sevi” drīzāk tika lietots, lai skaidri norādītu uz to, ka eksporta nodokļa sistēmas darbība Argentīnā, lai cik labi pamatota vai dokumentēta arī būtu tās kropļojošā ietekme, “pati par sevi” nevar būt pamats izmaksu korekcijai saskaņā ar ADN 2.2.1.1. pantu.

pats par sevi nebija pietiekams pamats

tas vien, ka pastāv eksporta nodokļa sistēma

pamatojums

| (69) | Treškārt, Apelācijas institūcija 6.58.–6.83. punktā aplūkojusi apgalvojumu par etaloniem, un tas, pēc EBP domām, nozīmē, ka eksporta nodokļa sistēma Argentīnā patiešām būtu varējusi būt pietiekams pamats, lai neņemtu vērā uzskaitē iekļautās izejvielu izmaksas – šim secinājumam Komisija nepiekrita. Kā var spriest pēc virsraksta pirms 6.58. punkta, Apelācijas institūcija tajā aplūkoja citu Argentīnas apgalvojumu saskaņā ar ADN 2.2. pantu. |
| --- | --- |

(69)

Treškārt, Apelācijas institūcija 6.58.–6.83. punktā aplūkojusi apgalvojumu par etaloniem, un tas, pēc EBP domām, nozīmē, ka eksporta nodokļa sistēma Argentīnā patiešām būtu varējusi būt pietiekams pamats, lai neņemtu vērā uzskaitē iekļautās izejvielu izmaksas – šim secinājumam Komisija nepiekrita. Kā var spriest pēc virsraksta pirms 6.58. punkta, Apelācijas institūcija tajā aplūkoja citu Argentīnas apgalvojumu saskaņā ar ADN 2.2. pantu.

| (70) | Pēc tam Komisija izskatīja otru EBP apgalvojumu, proti, ka Apelācijas institūcijas ziņojuma 6.41. punktā ir skaidrs signāls tam, ka uzņēmuma dokumentācijā atspoguļotās izmaksas var neņemt vērā, ja tās balstās uz praksi, kas ietekmē uzskaitē iekļauto izmaksu uzticamību. EBP vēl norādīja uz faktu, ka šo pamatojumu Šķīrējtiesa sniedza tikai zemsvītras piezīmē, savukārt Apelācijas institūcija uzskatīja par nepieciešamu to iekļaut sava ziņojuma pamattekstā. Tas, pēc EBP domām, norāda uz to, ka Apelācijas institūcija gribēja pārāk neierobežoti interpretēt ADA 2.2.1.1. pantu un sniegt skaidru signālu, ka šajā kontekstā izmaksu korekcija joprojām ir iespējama. |
| --- | --- |

(70)

Pēc tam Komisija izskatīja otru EBP apgalvojumu, proti, ka Apelācijas institūcijas ziņojuma 6.41. punktā ir skaidrs signāls tam, ka uzņēmuma dokumentācijā atspoguļotās izmaksas var neņemt vērā, ja tās balstās uz praksi, kas ietekmē uzskaitē iekļauto izmaksu uzticamību. EBP vēl norādīja uz faktu, ka šo pamatojumu Šķīrējtiesa sniedza tikai zemsvītras piezīmē, savukārt Apelācijas institūcija uzskatīja par nepieciešamu to iekļaut sava ziņojuma pamattekstā. Tas, pēc EBP domām, norāda uz to, ka Apelācijas institūcija gribēja pārāk neierobežoti interpretēt ADA 2.2.1.1. pantu un sniegt skaidru signālu, ka šajā kontekstā izmaksu korekcija joprojām ir iespējama.

| (71) | Apelācijas institūcija 6.41. punktā izskatīja ES apgalvojumu, ka no Šķīrējtiesas ziņojuma izrietot, ka izmeklēšanas iestādei jāpieņem visas uzņēmuma dokumentācijā atspoguļotās izmaksas, ja vien tās precīzi atspoguļo faktiski radušās izmaksas, “neatkarīgi no tā, cik šādas izmaksas varētu būt nesamērīgas salīdzinājumā ar aizstājēju vai etalonu, kuri atbilst parastajiem tirgus nosacījumiem”. Šādu interpretāciju tā noraidīja un atgādināja, ka Šķīrējtiesa patiesībā bija piekritusi tam, ka izmeklēšanas iestāde var pārbaudīt ražotāju dokumentācijas uzticamību un precizitāti. Tā izmeklēšanas iestāde varētu noteikt, vai “ir atspoguļotas visas izmaksas”; vai radušās izmaksas ir norādītas pārmērīgi lielas vai mazas; vai saistītu pušu darījumi vai citāda prakse ietekmē uzskaitē iekļauto izmaksu uzticamību”. |
| --- | --- |

(71)

Apelācijas institūcija 6.41. punktā izskatīja ES apgalvojumu, ka no Šķīrējtiesas ziņojuma izrietot, ka izmeklēšanas iestādei jāpieņem visas uzņēmuma dokumentācijā atspoguļotās izmaksas, ja vien tās precīzi atspoguļo faktiski radušās izmaksas, “neatkarīgi no tā, cik šādas izmaksas varētu būt nesamērīgas salīdzinājumā ar aizstājēju vai etalonu, kuri atbilst parastajiem tirgus nosacījumiem”. Šādu interpretāciju tā noraidīja un atgādināja, ka Šķīrējtiesa patiesībā bija piekritusi tam, ka izmeklēšanas iestāde var pārbaudīt ražotāju dokumentācijas uzticamību un precizitāti. Tā izmeklēšanas iestāde varētu noteikt, vai “ir atspoguļotas visas izmaksas”; vai radušās izmaksas ir norādītas pārmērīgi lielas vai mazas; vai saistītu pušu darījumi vai citāda prakse ietekmē uzskaitē iekļauto izmaksu uzticamību”.

| (72) | Attiecībā uz to, ka Apelācijas institūcija ir atbalstījusi Šķīrējtiesas nolēmumu, ka varētu neņemt vērā uzskaitē iekļautās izmaksas tādā gadījumā, ja izmeklēšanas iestāde konstatējusi saistītu pušu darījumus vai citu praksi, kas ietekmē to uzticamību, Komisija piekrita EBP. Turklāt Komisija neuzskatīja par neparastu to, ka Apelācijas institūcija apgalvojumu nolēmumu izskatīja pamattekstā, nevis zemsvītras piezīmē, kā to bija izdarījusi Šķīrējtiesa. Tomēr ne Šķīrējtiesai, ne Apelācijas institūcijai nebija konstatējumu vai ierosinājumu par to, ka uz eksporta nodokļa sistēmu Argentīnā varētu attiekties šāds izņēmums, kas saistīts ar praksi, kura ietekmē uzticamību. Ja Šķīrējtiesa vai Apelācijas institūcija būtu uzskatījusi, ka Argentīnas eksporta nodokļa sistēmu varētu atzīt par citu praksi, kas ietekmē uzticamību, tad tās to būtu skaidri norādījušas un nebūtu konstatējušas ES pasākumu nesaderību ar PTO sistēmu. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz to, ka Apelācijas institūcija ir atbalstījusi Šķīrējtiesas nolēmumu, ka varētu neņemt vērā uzskaitē iekļautās izmaksas tādā gadījumā, ja izmeklēšanas iestāde konstatējusi saistītu pušu darījumus vai citu praksi, kas ietekmē to uzticamību, Komisija piekrita EBP. Turklāt Komisija neuzskatīja par neparastu to, ka Apelācijas institūcija apgalvojumu nolēmumu izskatīja pamattekstā, nevis zemsvītras piezīmē, kā to bija izdarījusi Šķīrējtiesa. Tomēr ne Šķīrējtiesai, ne Apelācijas institūcijai nebija konstatējumu vai ierosinājumu par to, ka uz eksporta nodokļa sistēmu Argentīnā varētu attiekties šāds izņēmums, kas saistīts ar praksi, kura ietekmē uzticamību. Ja Šķīrējtiesa vai Apelācijas institūcija būtu uzskatījusi, ka Argentīnas eksporta nodokļa sistēmu varētu atzīt par citu praksi, kas ietekmē uzticamību, tad tās to būtu skaidri norādījušas un nebūtu konstatējušas ES pasākumu nesaderību ar PTO sistēmu.

| (73) | Tāpēc Komisija palika pie savas ziņojumu interpretācijas, proti, ka Argentīnas biodīzeļdegvielas saliktās normālās vērtības aprēķinā ES nevarēja neņemt vērā faktiski radušās izmaksas, pamatojoties uz izkropļojumiem, kurus izraisīja tas vien, ka pastāv Argentīnas eksporta nodokļa sistēma. |
| --- | --- |

(73)

Tāpēc Komisija palika pie savas ziņojumu interpretācijas, proti, ka Argentīnas biodīzeļdegvielas saliktās normālās vērtības aprēķinā ES nevarēja neņemt vērā faktiski radušās izmaksas, pamatojoties uz izkropļojumiem, kurus izraisīja tas vien, ka pastāv Argentīnas eksporta nodokļa sistēma.

| (74) | Katrā ziņā Komisija pēc tam aplūkoja EBP un pēc informācijas izpaušanas arī FEDIOL (Savienības biodīzeļdegvielas ražošanas nozares piegādātājs) argumentus par to, ka Komisijai vajadzētu izpētīt alternatīvus pierādījumus par izmaksu korekciju, ko veic, lai neitralizētu DET kropļojošo ietekmi uz biodīzeļdegvielas ražošanas izmaksām Argentīnā. Šajā sakarā tā norādīja, ka vākt alternatīvus pierādījumus par izmaksu korekciju, ko veic, lai neitralizētu DET kropļojošo ietekmi, nav šīs pārskatīšanas izmeklēšanas uzdevums.
  Katrā ziņā Komisija norādīja, ka Heffley pētījumā ietvertie pierādījumi varētu nebūt pietiekami stabils pamats jaunai izmaksu korekcijai šādu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(74)

Katrā ziņā Komisija pēc tam aplūkoja EBP un pēc informācijas izpaušanas arī FEDIOL (Savienības biodīzeļdegvielas ražošanas nozares piegādātājs) argumentus par to, ka Komisijai vajadzētu izpētīt alternatīvus pierādījumus par izmaksu korekciju, ko veic, lai neitralizētu DET kropļojošo ietekmi uz biodīzeļdegvielas ražošanas izmaksām Argentīnā. Šajā sakarā tā norādīja, ka vākt alternatīvus pierādījumus par izmaksu korekciju, ko veic, lai neitralizētu DET kropļojošo ietekmi, nav šīs pārskatīšanas izmeklēšanas uzdevums.

FEDIOL

DET

DET

Katrā ziņā Komisija norādīja, ka Heffley pētījumā ietvertie pierādījumi varētu nebūt pietiekami stabils pamats jaunai izmaksu korekcijai šādu iemeslu dēļ.

Heffley

| (75) | Pirmkārt, IP aptvēra laikposmu no 2011. gada jūlija līdz 2012. gada jūnijam, savukārt Heffley pētījuma konkrētā analīze attiecas uz laikposmu no 2011. gada oktobra līdz 2012. gada septembrim. Tādējādi aplūkotie periodi tikai daļēji pārklājas, radot šaubas par to, vai pētījumā konstatēto bez korekcijām var izmantot par pamatojumu konkrētajā izmeklēšanā. Komisija nespēja labot šo neatbilstību bez datiem par laikposmu no 2011. gada jūlija līdz 2011. gada septembrim. |
| --- | --- |

(75)

Pirmkārt, IP aptvēra laikposmu no 2011. gada jūlija līdz 2012. gada jūnijam, savukārt Heffley pētījuma konkrētā analīze attiecas uz laikposmu no 2011. gada oktobra līdz 2012. gada septembrim. Tādējādi aplūkotie periodi tikai daļēji pārklājas, radot šaubas par to, vai pētījumā konstatēto bez korekcijām var izmantot par pamatojumu konkrētajā izmeklēšanā. Komisija nespēja labot šo neatbilstību bez datiem par laikposmu no 2011. gada jūlija līdz 2011. gada septembrim.

Heffley

| (76) | Otrkārt, pētījumā aplēstas ražošanas izmaksas Amerikas Savienotajās Valstīs, vadoties pēc sojas pupu cenas ASV tirgū. Šāda ekonomiska metode ir balstīta uz pieņēmumiem, taču nesniedz uzticamus datus par faktiskajām ASV biodīzeļdegvielas ražošanas izmaksām. Pat ja paļautos uz pieņēmumiem vien, priekšstats, ka izmaksas, kas rodas, iegūstot biodīzeļdegvielu no neapstrādātas sojas pupu eļļas, ASV un Argentīnā būtu identiskas, nav pamatots. Treškārt, izmantojot “vidējo” Argentīnas eksporta cenu, tiek ignorēts fakts, ka eksporta cena uz Savienību faktiski var pārsniegt vidējo cenu. Kā reģistrēts lietas materiālos, faktiski sākotnējās izmeklēšanas IP laikā Argentīnas biodīzeļdegvielas eksporta cena uz ES saglabājās 967 EUR/t, kas pēc tā laika valūtas kursa atbilst 1 294 USD/t. Taču pētījumā attiecībā uz šo laikposmu izmantota vidējā eksporta cena 1 071 USD/t. Tas norāda, ka iespējamais ieguvums no DET nevarēja tieši izrietēt no eksporta cenām uz Savienību. |
| --- | --- |

(76)

Otrkārt, pētījumā aplēstas ražošanas izmaksas Amerikas Savienotajās Valstīs, vadoties pēc sojas pupu cenas ASV tirgū. Šāda ekonomiska metode ir balstīta uz pieņēmumiem, taču nesniedz uzticamus datus par faktiskajām ASV biodīzeļdegvielas ražošanas izmaksām. Pat ja paļautos uz pieņēmumiem vien, priekšstats, ka izmaksas, kas rodas, iegūstot biodīzeļdegvielu no neapstrādātas sojas pupu eļļas, ASV un Argentīnā būtu identiskas, nav pamatots. Treškārt, izmantojot “vidējo” Argentīnas eksporta cenu, tiek ignorēts fakts, ka eksporta cena uz Savienību faktiski var pārsniegt vidējo cenu. Kā reģistrēts lietas materiālos, faktiski sākotnējās izmeklēšanas IP laikā Argentīnas biodīzeļdegvielas eksporta cena uz ES saglabājās 967 EUR/t, kas pēc tā laika valūtas kursa atbilst 1 294 USD/t. Taču pētījumā attiecībā uz šo laikposmu izmantota vidējā eksporta cena 1 071 USD/t. Tas norāda, ka iespējamais ieguvums no DET nevarēja tieši izrietēt no eksporta cenām uz Savienību.

DET

| (77) | Ceturtkārt, pētījumā bez pienācīgiem pamatojošiem pierādījumiem tiek vienkārši pieņemts, ka (zemās) ražošanas izmaksas Argentīnas iekšzemes tirgū attiecīgajā periodā izraisījis tikai DET. Faktiski pētījumā nav aplūkoti citi salīdzinošu priekšrocību faktori, kuru dēļ biodīzeļdegvielas ražošana Argentīnā varētu būt lētāka nekā Amerikas Savienotajās Valstīs. |
| --- | --- |

(77)

Ceturtkārt, pētījumā bez pienācīgiem pamatojošiem pierādījumiem tiek vienkārši pieņemts, ka (zemās) ražošanas izmaksas Argentīnas iekšzemes tirgū attiecīgajā periodā izraisījis tikai DET. Faktiski pētījumā nav aplūkoti citi salīdzinošu priekšrocību faktori, kuru dēļ biodīzeļdegvielas ražošana Argentīnā varētu būt lētāka nekā Amerikas Savienotajās Valstīs.

DET

| (78) | Komisija tādējādi secina, ka nespēj precīzi aizstāt Argentīnas biodīzeļdegvielas ražotāju uzskaitē iekļautās izmaksas ar etalonu, ko piedāvā Heffley pētījums. |
| --- | --- |

(78)

Komisija tādējādi secina, ka nespēj precīzi aizstāt Argentīnas biodīzeļdegvielas ražotāju uzskaitē iekļautās izmaksas ar etalonu, ko piedāvā Heffley pētījums.

Heffley

| (79) | Pēc pārstrādātās informācijas izpaušanas EBP paskaidroja, ka pētījuma mērķis bija tikai parādīt, kā Komisija varētu, piemēram, novērtēt un kvantitatīvi izmērīt Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas radīto izkropļojumu (neuzticamības) apmēru, nevis aizstāt analīzi, ko Komisija veikusi, balstoties uz tās pārbaudītajiem datiem, kas ievākti sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(79)

Pēc pārstrādātās informācijas izpaušanas EBP paskaidroja, ka pētījuma mērķis bija tikai parādīt, kā Komisija varētu, piemēram, novērtēt un kvantitatīvi izmērīt Argentīnas eksporta nodokļa sistēmas radīto izkropļojumu (neuzticamības) apmēru, nevis aizstāt analīzi, ko Komisija veikusi, balstoties uz tās pārbaudītajiem datiem, kas ievākti sākotnējā izmeklēšanā.

| (80) | EBP piedevām iesniedza ar uzziņas datiem papildinātu pētījumu, kuri pilnībā atbilst sākotnējās izmeklēšanas periodam, kurā bija ļoti līdzīgs rezultāts, proti, sojas pupu iekšzemes cenu izkropļojums aptuveni 27 % līmenī. EBP turklāt apstrīdēja Komisijas uzskatu, ka pētījumā izmantotas ražošanas izmaksas ASV. Gluži pretēji, minētajā pētījumā izmantotas aplēstās biodīzeļdegvielas ražošanas izmaksas Argentīnā. Turklāt Komisijas kritika par to, ka pētījums balstīts uz vidējo eksporta cenu, ir nepamatota, jo šī cena pati par sevi nav būtiska, lai aprēķinātu biodīzeļdegvielas izmaksu izkropļojumu Argentīnā, ko radījusi eksporta nodokļa sistēma. Visbeidzot, EBP uzskata, ka iespējamās salīdzinošās priekšrocības nevar izskaidrot cenu starpība, kas sasniedz aptuveni 30 %, un, ja nav pierādījumu par pretējo, tad šāda atšķirība skaidrojama tikai ar eksporta nodokļiem Argentīnā. |
| --- | --- |

(80)

EBP piedevām iesniedza ar uzziņas datiem papildinātu pētījumu, kuri pilnībā atbilst sākotnējās izmeklēšanas periodam, kurā bija ļoti līdzīgs rezultāts, proti, sojas pupu iekšzemes cenu izkropļojums aptuveni 27 % līmenī. EBP turklāt apstrīdēja Komisijas uzskatu, ka pētījumā izmantotas ražošanas izmaksas ASV. Gluži pretēji, minētajā pētījumā izmantotas aplēstās biodīzeļdegvielas ražošanas izmaksas Argentīnā. Turklāt Komisijas kritika par to, ka pētījums balstīts uz vidējo eksporta cenu, ir nepamatota, jo šī cena pati par sevi nav būtiska, lai aprēķinātu biodīzeļdegvielas izmaksu izkropļojumu Argentīnā, ko radījusi eksporta nodokļa sistēma. Visbeidzot, EBP uzskata, ka iespējamās salīdzinošās priekšrocības nevar izskaidrot cenu starpība, kas sasniedz aptuveni 30 %, un, ja nav pierādījumu par pretējo, tad šāda atšķirība skaidrojama tikai ar eksporta nodokļiem Argentīnā.

| (81) | Komisija pārbaudīja EBP sniegtos paskaidrojumus un precizējumus. Komisija piekrita, ka sojas pupu iekšzemes tirgus cenu izkropļojums, kas parādīts pārstrādātajā pētījumā, izmeklēšanas periodā bija aptuveni 27 %. Tomēr Komisiju nepārliecināja pārējie trīs punkti. |
| --- | --- |

(81)

Komisija pārbaudīja EBP sniegtos paskaidrojumus un precizējumus. Komisija piekrita, ka sojas pupu iekšzemes tirgus cenu izkropļojums, kas parādīts pārstrādātajā pētījumā, izmeklēšanas periodā bija aptuveni 27 %. Tomēr Komisiju nepārliecināja pārējie trīs punkti.

| (82) | Kā atzinusi pati EBP, aplēstās ražotāja apstrādes izmaksas Argentīnā tika pamatotas uz trim analīzēm: viena vidējo izmaksu un vidējās cenas datu analīze par sešiem gadiem Amerikas Savienotajās Valstīs un Argentīnā; viena to pašu datu analīze par vienu gadu Amerikas Savienotajās Valstīs un Argentīnā un viena analīze par viena gada datiem Argentīnā, pasaules cenu aizstājot ar Argentīnas eksporta cenu. Protams, situācija ASV bija ārzemju etalons, ko izmantoja, lai noskaidrotu, kādas izmaksas būtu bijušas Argentīnā, ja eksporta nodokļa dēļ nebūtu radušies izkropļojumi. |
| --- | --- |

(82)

Kā atzinusi pati EBP, aplēstās ražotāja apstrādes izmaksas Argentīnā tika pamatotas uz trim analīzēm: viena vidējo izmaksu un vidējās cenas datu analīze par sešiem gadiem Amerikas Savienotajās Valstīs un Argentīnā; viena to pašu datu analīze par vienu gadu Amerikas Savienotajās Valstīs un Argentīnā un viena analīze par viena gada datiem Argentīnā, pasaules cenu aizstājot ar Argentīnas eksporta cenu. Protams, situācija ASV bija ārzemju etalons, ko izmantoja, lai noskaidrotu, kādas izmaksas būtu bijušas Argentīnā, ja eksporta nodokļa dēļ nebūtu radušies izkropļojumi.

| (83) | Turklāt, mēģinot noteikt, kādas priekšrocības Argentīnas biodīzeļdegvielas ražotājam varēja rasties DET sistēmas dēļ, nebija pietiekama iemesla, kādēļ Argentīnas eksporta cenas uz Eiropu nebūtu bijis jāņem vērā. |
| --- | --- |

(83)

Turklāt, mēģinot noteikt, kādas priekšrocības Argentīnas biodīzeļdegvielas ražotājam varēja rasties DET sistēmas dēļ, nebija pietiekama iemesla, kādēļ Argentīnas eksporta cenas uz Eiropu nebūtu bijis jāņem vērā.

DET

| (84) | Turklāt Komisija apstrīdēja vienīgi pieņēmumu, ka DET bija vienīgais cēlonis tik lielam ieguvumam (aptuveni 30 %), tā nekad nav apstrīdējusi to, ka DET ietekmē Argentīnas biodīzeļdegvielas ražotājiem tika mākslīgi pazeminātas izejvielu izmaksas. |
| --- | --- |

(84)

Turklāt Komisija apstrīdēja vienīgi pieņēmumu, ka DET bija vienīgais cēlonis tik lielam ieguvumam (aptuveni 30 %), tā nekad nav apstrīdējusi to, ka DET ietekmē Argentīnas biodīzeļdegvielas ražotājiem tika mākslīgi pazeminātas izejvielu izmaksas.

DET

vienīgais

DET

5.3.   Atkārtoti aprēķinātās dempinga starpības

Atkārtoti aprēķinātās dempinga starpības

| (85) | Pēc informācijas izpaušanas daži Argentīnas ražotāji eksportētāji pauda ar konkrētiem uzņēmumiem saistītas piezīmes par iespējamām kļūdām dempinga aprēķinos. Atbilstošos gadījumos Komisija laboja šīs kļūdas un attiecīgi laboja dempinga starpības un maksājumus. |
| --- | --- |

(85)

Pēc informācijas izpaušanas daži Argentīnas ražotāji eksportētāji pauda ar konkrētiem uzņēmumiem saistītas piezīmes par iespējamām kļūdām dempinga aprēķinos. Atbilstošos gadījumos Komisija laboja šīs kļūdas un attiecīgi laboja dempinga starpības un maksājumus.

| (86) | Pārskatītās maksājuma likmes visiem Argentīnas eksportētājiem, noteiktas, ņemot vērā konstatējumus un ieteikumus PTO ziņojumos, izteiktas CIF cenas līmenī pie Savienības robežas pirms muitas nodokļa samaksas, ir šādas:







  Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentīna | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 8,1 % |
| Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 4,5 % |
| Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 6,6 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 6,5 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 8,1 % |

(86)

Pārskatītās maksājuma likmes visiem Argentīnas eksportētājiem, noteiktas, ņemot vērā konstatējumus un ieteikumus PTO ziņojumos, izteiktas CIF cenas līmenī pie Savienības robežas pirms muitas nodokļa samaksas, ir šādas:

CIF

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība

Argentīna

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza

Rosario

Bunge Argentina S.A.

Buenos Aires

8,1 %

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

Louis Dreyfus Commodities S.A.

Buenos Aires

4,5 %

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

Molinos Río de la Plata S.A.

Buenos Aires

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A.

Bahia Blanca

Vicentin S.A.I.C.

Avellaneda

6,6 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

6,5 %

Visi pārējie uzņēmumi

8,1 %

6.   UZ ZIŅOJUMIEM BALSTĪTIE PĀRSKATĪTIE KONSTATĒJUMI PAR KAITĒJUMU

UZ ZIŅOJUMIEM BALSTĪTIE PĀRSKATĪTIE KONSTATĒJUMI PAR KAITĒJUMU

| (87) | Ziņojumos cita starpā konstatēts, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar ADN 3.1. un 3.4. pantu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz iekšzemes ražošanas nozari, ciktāl šī pārbaude attiecas uz ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu. Tomēr ziņojumos cita starpā nav atzīts par nederīgu secinājums, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(87)

Ziņojumos cita starpā konstatēts, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar ADN 3.1. un 3.4. pantu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz iekšzemes ražošanas nozari, ciktāl šī pārbaude attiecas uz ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu. Tomēr ziņojumos cita starpā nav atzīts par nederīgu secinājums, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums.

| (88) | Šķīrējtiesa ir konstatējusi, ka ES iestādes, pieņemdamas pārskatītus datus, ko vēlā izmeklēšanas posmā bija iesniegusi ES iekšzemes ražošanas nozare, un nepārliecinādamās par šo datu precizitāti un uzticamību, ir rīkojušās nesaderīgi ar ADN 3.1. un 3.4. pantu (Šķīrējtiesas ziņojuma 7.395. punkts). Pārskatītie dati attiecas uz “dīkstāves jaudu”. Vienlaikus Šķīrējtiesa norāda, ka pārskatītajiem datiem ES iestāžu secinājumā, kas par jaudas pārpalikumu izdarīts galīgajā regulā, kur tie pieskaitīti pie “citiem faktoriem”, kas izraisa kaitējumu, nav nozīmīgas lomas (to apliecina Apelācijas institūcijas ziņojuma 6.174. punkts). |
| --- | --- |

(88)

Šķīrējtiesa ir konstatējusi, ka ES iestādes, pieņemdamas pārskatītus datus, ko vēlā izmeklēšanas posmā bija iesniegusi ES iekšzemes ražošanas nozare, un nepārliecinādamās par šo datu precizitāti un uzticamību, ir rīkojušās nesaderīgi ar ADN 3.1. un 3.4. pantu (Šķīrējtiesas ziņojuma 7.395. punkts). Pārskatītie dati attiecas uz “dīkstāves jaudu”. Vienlaikus Šķīrējtiesa norāda, ka pārskatītajiem datiem ES iestāžu secinājumā, kas par jaudas pārpalikumu izdarīts galīgajā regulā, kur tie pieskaitīti pie “citiem faktoriem”, kas izraisa kaitējumu, nav nozīmīgas lomas (to apliecina Apelācijas institūcijas ziņojuma 6.174. punkts).

| (89) | Daži ražotāji eksportētāji un Argentīnas biodīzeļdegvielas eksportētāju apvienība CARBIO apgalvoja, ka apzīmējums “dīkstāves jauda”, kas skaidrots galīgajā regulā, konkrētajā nozarē ir visnotaļ bezjēdzīgs. Jauda vai nu ir, vai tās nav. |
| --- | --- |

(89)

Daži ražotāji eksportētāji un Argentīnas biodīzeļdegvielas eksportētāju apvienība CARBIO apgalvoja, ka apzīmējums “dīkstāves jauda”, kas skaidrots galīgajā regulā, konkrētajā nozarē ir visnotaļ bezjēdzīgs. Jauda vai nu ir, vai tās nav.

CARBIO

| (90) | Importētājam Gunvor un CARBIO kaitējumu iekšzemes ražošanas nozarei radīja nevis pats jaudas izmantojuma līmenis, bet gan strukturāls jaudas pārpalikums nozarē, kas bija radies ražošanas jaudas nepamatotas palielināšanas dēļ, kas bija notikusi, neskatoties uz zemo jaudas izmantojuma līmeni. |
| --- | --- |

(90)

Importētājam Gunvor un CARBIO kaitējumu iekšzemes ražošanas nozarei radīja nevis pats jaudas izmantojuma līmenis, bet gan strukturāls jaudas pārpalikums nozarē, kas bija radies ražošanas jaudas nepamatotas palielināšanas dēļ, kas bija notikusi, neskatoties uz zemo jaudas izmantojuma līmeni.

Gunvor

CARBIO

| (91) | CARBIO un Argentīnas un Indonēzijas ražotāji eksportētāji bez tam norāda, ka Komisijai tika lūgts atkārtoti pārbaudīt ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, pamatojoties uz “apstiprinošiem pierādījumiem”. Tai vajadzētu būt minēto faktoru “objektīvai pārbaudei”. |
| --- | --- |

(91)

CARBIO un Argentīnas un Indonēzijas ražotāji eksportētāji bez tam norāda, ka Komisijai tika lūgts atkārtoti pārbaudīt ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, pamatojoties uz “apstiprinošiem pierādījumiem”. Tai vajadzētu būt minēto faktoru “objektīvai pārbaudei”.

CARBIO

| (92) | Komisija šo jautājumu aplūkojusi 6.1.–6.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(92)

Komisija šo jautājumu aplūkojusi 6.1.–6.4. iedaļā.

6.1.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes

Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes

| (93) | Komisija izsūtīja anketu EBP, lūdzot skaidrojumus par to, i) kādas metodes piemērotas, lai aprēķinātu Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu attiecīgajā periodā, un ii) kāpēc sākotnējās izmeklēšanas laikā šie dati tika pārskatīti un uz kāda pamata iegūti jaunie skaitliskie rādītāji. |
| --- | --- |

(93)

Komisija izsūtīja anketu EBP, lūdzot skaidrojumus par to, i) kādas metodes piemērotas, lai aprēķinātu Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu attiecīgajā periodā, un ii) kāpēc sākotnējās izmeklēšanas laikā šie dati tika pārskatīti un uz kāda pamata iegūti jaunie skaitliskie rādītāji.

| (94) | Komisija arī lūdza EBP izskaidrot, kā tā saprot apzīmējumu “dīkstāves jauda”; kāpēc EBP uzskata, ka attiecībā uz attiecīgo periodu tā jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares kopējās ražošanas jaudas un kā aprēķināta dīkstāves jauda uzņēmumiem, kas nav EBP locekļi. |
| --- | --- |

(94)

Komisija arī lūdza EBP izskaidrot, kā tā saprot apzīmējumu “dīkstāves jauda”; kāpēc EBP uzskata, ka attiecībā uz attiecīgo periodu tā jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares kopējās ražošanas jaudas un kā aprēķināta dīkstāves jauda uzņēmumiem, kas nav EBP locekļi.

EBP

| (95) | Komisija saņēma atbildi uz anketu, analizēja to un pēc tam 2017. gada 26. aprīlī veica pārbaudes apmeklējumu EBP telpās. Pēc Komisijas lūguma pārbaudes apmeklējumam Komisijas veiktai pārbaudei uz vietas EBP bija sagatavojusi visus attaisnojošos dokumentus un darba lapas, kas tika izmantoti, lai sagatavotu atbildes uz anketas jautājumiem, jo īpaši tos, ka sasaista iesniegto informāciju ar vadības un grāmatvedības uzskaiti. |
| --- | --- |

(95)

Komisija saņēma atbildi uz anketu, analizēja to un pēc tam 2017. gada 26. aprīlī veica pārbaudes apmeklējumu EBP telpās. Pēc Komisijas lūguma pārbaudes apmeklējumam Komisijas veiktai pārbaudei uz vietas EBP bija sagatavojusi visus attaisnojošos dokumentus un darba lapas, kas tika izmantoti, lai sagatavotu atbildes uz anketas jautājumiem, jo īpaši tos, ka sasaista iesniegto informāciju ar vadības un grāmatvedības uzskaiti.

| (96) | Komisija pārbaudīja attaisnojošos dokumentus, salīdzināja datus, kas paziņoti par attiecīgo periodu, ar to avotu un spēja noskaidrot atbilstību starp informāciju vadības un grāmatvedības uzskaitē un pārskatītajiem datiem, kas tika iesniegti sākotnējā izmeklēšanā par ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu attiecībā uz laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām. Dokumentos ir konfidenciāli uzņēmuma dati, un tos nevar izpaust. |
| --- | --- |

(96)

Komisija pārbaudīja attaisnojošos dokumentus, salīdzināja datus, kas paziņoti par attiecīgo periodu, ar to avotu un spēja noskaidrot atbilstību starp informāciju vadības un grāmatvedības uzskaitē un pārskatītajiem datiem, kas tika iesniegti sākotnējā izmeklēšanā par ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu attiecībā uz laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām. Dokumentos ir konfidenciāli uzņēmuma dati, un tos nevar izpaust.

| (97) | Gunvor un CARBIO nāca klajā ar apgalvojumu, ka Komisijas anketa, kas adresēta EBP, nav pietiekama, lai panāktu atbilstību ADN 3.1. un 3.4. panta prasībām. Nepieciešams, lai EBP izskaidrotu, kā pārskatītos datus pamato publiski pieejami avoti, un Komisijai nevajadzētu vienkārši pieņemt EBP sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(97)

Gunvor un CARBIO nāca klajā ar apgalvojumu, ka Komisijas anketa, kas adresēta EBP, nav pietiekama, lai panāktu atbilstību ADN 3.1. un 3.4. panta prasībām. Nepieciešams, lai EBP izskaidrotu, kā pārskatītos datus pamato publiski pieejami avoti, un Komisijai nevajadzētu vienkārši pieņemt EBP sniegto informāciju.

Gunvor

CARBIO

| (98) | Turklāt Gunvor un CARBIO apgalvo, ka EBP atbildes uz anketas jautājumiem ir ievērojami īsinātas un rezultātā ieinteresētās personas nevar saprast, kā dati savākti, kā novērtēti un pārbaudīti, tos salīdzinot ar citiem avotiem, un tāpēc nespēj izvērtēt, vai attiecīgajai EBP sniegtajai informācijai var kādā mērā uzticēties. |
| --- | --- |

(98)

Turklāt Gunvor un CARBIO apgalvo, ka EBP atbildes uz anketas jautājumiem ir ievērojami īsinātas un rezultātā ieinteresētās personas nevar saprast, kā dati savākti, kā novērtēti un pārbaudīti, tos salīdzinot ar citiem avotiem, un tāpēc nespēj izvērtēt, vai attiecīgajai EBP sniegtajai informācijai var kādā mērā uzticēties.

Gunvor

CARBIO

| (99) | Abas personas iesniedza Eurostat savāktos datus par biodīzeļdegvielas ražošanu, ražošanas jaudu un patēriņu Eiropas Savienībā un norādīja uz līdzību starp šiem datiem un pagaidu regulā publicētajiem datiem, ko bija savākusi un Komisijai iesniegusi EBP. Tās norādīja, ka Komisijai būtu bijis jāizmanto Eurostat dati, nevis EBP dati, kas koriģēti attiecībā uz dīkstāves jaudu. |
| --- | --- |

(99)

Abas personas iesniedza Eurostat savāktos datus par biodīzeļdegvielas ražošanu, ražošanas jaudu un patēriņu Eiropas Savienībā un norādīja uz līdzību starp šiem datiem un pagaidu regulā publicētajiem datiem, ko bija savākusi un Komisijai iesniegusi EBP. Tās norādīja, ka Komisijai būtu bijis jāizmanto Eurostat dati, nevis EBP dati, kas koriģēti attiecībā uz dīkstāves jaudu.

Eurostat

Eurostat

| (100) | Bez tam tās apgalvo, ka EBP sniegtā “dīkstāves jaudas” definīcija ir pārāk nenoteikta un ka ierosinājums samazināt ražošanas jaudu, izslēdzot “dīkstāves jaudu”, radies tikai pēc tam, kad publicēta pagaidu regula, tiklīdz kļuvis skaidrs, ka pagaidu regulā norādīto skaitlisko rādītāju dēļ būtu grūtāk pamatoti noteikt cēloņsakarību starp iespējamo importu par dempinga cenām un iespējamo kaitējumu ES ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(100)

Bez tam tās apgalvo, ka EBP sniegtā “dīkstāves jaudas” definīcija ir pārāk nenoteikta un ka ierosinājums samazināt ražošanas jaudu, izslēdzot “dīkstāves jaudu”, radies tikai pēc tam, kad publicēta pagaidu regula, tiklīdz kļuvis skaidrs, ka pagaidu regulā norādīto skaitlisko rādītāju dēļ būtu grūtāk pamatoti noteikt cēloņsakarību starp iespējamo importu par dempinga cenām un iespējamo kaitējumu ES ražošanas nozarei.

| (101) | Komisija noraida šos apgalvojumus, kā skaidrots 6.2.–6.4. iedaļā. Tā rūpīgi novērtēja atbildes uz anketas jautājumiem, pēc tam pārbaudīja datus pārbaudes apmeklējuma laikā EBP telpās un konstatēja, ka iesniegtie un pārskatītie dati ir pareizi un uzticami un ka nav nepieciešams mainīt pārskatītos skaitliskos rādītājus, kas tika izmantoti galīgajai regulai (skatīt arī 53.–58. apsvērumu). |
| --- | --- |

(101)

Komisija noraida šos apgalvojumus, kā skaidrots 6.2.–6.4. iedaļā. Tā rūpīgi novērtēja atbildes uz anketas jautājumiem, pēc tam pārbaudīja datus pārbaudes apmeklējuma laikā EBP telpās un konstatēja, ka iesniegtie un pārskatītie dati ir pareizi un uzticami un ka nav nepieciešams mainīt pārskatītos skaitliskos rādītājus, kas tika izmantoti galīgajai regulai (skatīt arī 53.–58. apsvērumu).

| (102) | Turklāt Komisija norāda, ka EBP savāktie dati atbilst Eurostat datiem un tāpēc Eurostat dati ir neatkarīgs apstiprinājums EBP datu precizitātei un uzticamībai. Tomēr Eurostat datu kopums līdz 2014. gadam nebija publicēts, tāpēc sākotnējā izmeklēšanā to nevarēja izmantot. |
| --- | --- |

(102)

Turklāt Komisija norāda, ka EBP savāktie dati atbilst Eurostat datiem un tāpēc Eurostat dati ir neatkarīgs apstiprinājums EBP datu precizitātei un uzticamībai. Tomēr Eurostat datu kopums līdz 2014. gadam nebija publicēts, tāpēc sākotnējā izmeklēšanā to nevarēja izmantot.

Eurostat

Eurostat

Eurostat

| (103) | Tāpēc pārskatītie dati, kas tika izmantoti galīgajā regulā (131. apsvērumā) (skatīt nākamo tabulu), bija pareizi, un tie tika apstiprināti pēc pārbaudes apmeklējuma. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 18 856 000 | 18 583 000 | 16 017 000 | 16 329 500 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 99 | 85 | 87 |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 8 729 493 | 9 367 183 | 8 536 884 | 9 052 871 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 107 | 98 | 104 |
| Jaudas izmantojums | 46 % | 50 % | 53 % | 55 % |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 109 | 115 | 120 |

(103)

Tāpēc pārskatītie dati, kas tika izmantoti galīgajā regulā (131. apsvērumā) (skatīt nākamo tabulu), bija pareizi, un tie tika apstiprināti pēc pārbaudes apmeklējuma.

2009

2010

2011

IP

Ražošanas jauda (tonnas)

18 856 000

18 583 000

16 017 000

16 329 500

Indekss (2009. gads = 100)

Indekss (2009. gads = 100)

100

100

99

99

85

85

87

87

Ražošanas apjoms (tonnas)

8 729 493

9 367 183

8 536 884

9 052 871

Indekss (2009. gads = 100)

Indekss (2009. gads = 100)

100

100

107

107

98

98

104

104

Jaudas izmantojums

46 %

50 %

53 %

55 %

Indekss (2009. gads = 100)

Indekss (2009. gads = 100)

100

100

109

109

115

115

120

120

6.2.   ES kopējais ražošanas apjoms: precizējumi par EBP datu vākšanas procesu attiecībā uz ražošanas apjomu

ES kopējais ražošanas apjoms: precizējumi par EBP datu vākšanas procesu attiecībā uz ražošanas apjomu

| (104) | 2013. gada martā pirms pagaidu pasākumu publicēšanas EBP sniedza Komisijai datus par Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu: gan par EBP locekļiem, gan par uzņēmumiem, kas nebija EBP locekļi. |
| --- | --- |

(104)

2013. gada martā pirms pagaidu pasākumu publicēšanas EBP sniedza Komisijai datus par Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu: gan par EBP locekļiem, gan par uzņēmumiem, kas nebija EBP locekļi.

| (105) | Paziņotie dati par ražošanas apjomu tika sniegti pa uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai tie bija EBP locekļi. Šāda augšupēja pieeja nodrošināja, ka sniegtie dati par ražošanas apjomu rada precīzu priekšstatu par ražošanas apjomu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(105)

Paziņotie dati par ražošanas apjomu tika sniegti pa uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai tie bija EBP locekļi. Šāda augšupēja pieeja nodrošināja, ka sniegtie dati par ražošanas apjomu rada precīzu priekšstatu par ražošanas apjomu Eiropas Savienībā.

| (106) | Ik ceturksni veidlapā, ko atsūta EBP, EBP locekļi sniedz tai datus par ražošanas apjomu, tad tie tiek pārbaudīti, salīdzinot ar tirgus informācijas avotiem. Īpašu uzmanību EBP veltī datiem par ražošanas apjomu, jo tie tiek izmantoti, lai noteiktu EBP locekļu finansiālo iemaksu apvienībā. |
| --- | --- |

(106)

Ik ceturksni veidlapā, ko atsūta EBP, EBP locekļi sniedz tai datus par ražošanas apjomu, tad tie tiek pārbaudīti, salīdzinot ar tirgus informācijas avotiem. Īpašu uzmanību EBP veltī datiem par ražošanas apjomu, jo tie tiek izmantoti, lai noteiktu EBP locekļu finansiālo iemaksu apvienībā.

| (107) | Dati par ražošanas apjomu no uzņēmumiem, kas nav EBP locekļi, tiek vākti, tieši sazinoties ar uzņēmumiem. Tad paziņotie dati tiek salīdzināti ar citiem tirgus informācijas avotiem, tostarp valsts apvienībām, citiem ražotājiem un specializētām publikācijām. |
| --- | --- |

(107)

Dati par ražošanas apjomu no uzņēmumiem, kas nav EBP locekļi, tiek vākti, tieši sazinoties ar uzņēmumiem. Tad paziņotie dati tiek salīdzināti ar citiem tirgus informācijas avotiem, tostarp valsts apvienībām, citiem ražotājiem un specializētām publikācijām.

| (108) | EBP sniegtie dati tādējādi ir labāka pieejamā informācija par ražošanas apjomu ES mērogā par EBP locekļiem un uzņēmumiem, kas nav EBP locekļi, tie pamatojas uz konsekventiem EBP ziņojumiem par faktisko ražošanas apjomu par katru ES uzņēmumu, kas ražo biodīzeļdegvielu. |
| --- | --- |

(108)

EBP sniegtie dati tādējādi ir labāka pieejamā informācija par ražošanas apjomu ES mērogā par EBP locekļiem un uzņēmumiem, kas nav EBP locekļi, tie pamatojas uz konsekventiem EBP ziņojumiem par faktisko ražošanas apjomu par katru ES uzņēmumu, kas ražo biodīzeļdegvielu.

| (109) | EBP izmantoja šos datus, lai noteiktu kopējo Savienības ražošanas apjomu, uz kuru tas balstīja savas iesniegtās piezīmes. |
| --- | --- |

(109)

EBP izmantoja šos datus, lai noteiktu kopējo Savienības ražošanas apjomu, uz kuru tas balstīja savas iesniegtās piezīmes.

6.3.   ES kopējā ražošanas jauda: precizējumi par EBP datu vākšanas procesu attiecībā uz ražošanas jaudu

ES kopējā ražošanas jauda: precizējumi par EBP datu vākšanas procesu attiecībā uz ražošanas jaudu

| (110) | 2013. gada martā pirms pagaidu pasākumu publicēšanas EBP sniedza Komisijai datus par Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu: gan par EBP locekļiem, gan par uzņēmumiem, kas nebija EBP locekļi. |
| --- | --- |

(110)

2013. gada martā pirms pagaidu pasākumu publicēšanas EBP sniedza Komisijai datus par Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu: gan par EBP locekļiem, gan par uzņēmumiem, kas nebija EBP locekļi.

| (111) | Tādā pašā veidā kā dati par ražošanas apjomu, tie tikta sniegti par katru uzņēmumu: gan par EBP locekļiem, gan uzņēmumiem, kas nav EBP locekļi. |
| --- | --- |

(111)

Tādā pašā veidā kā dati par ražošanas apjomu, tie tikta sniegti par katru uzņēmumu: gan par EBP locekļiem, gan uzņēmumiem, kas nav EBP locekļi.

| (112) | Divreiz gadā veidlapā, ko atsūta EBP, EBP locekļi sniedz datus par ražošanas jaudu, tad tie tiek pārbaudīti, salīdzinot ar tirgus informācijas avotiem. Lai nodrošinātu datu konsekvenci, EBP lūdz savus locekļus paziņot jaudu, pamatojoties uz 330 darba dienām gadā, pa ražotnēm, lai ņemtu vērā ražotņu neizbēgamo apkopi. |
| --- | --- |

(112)

Divreiz gadā veidlapā, ko atsūta EBP, EBP locekļi sniedz datus par ražošanas jaudu, tad tie tiek pārbaudīti, salīdzinot ar tirgus informācijas avotiem. Lai nodrošinātu datu konsekvenci, EBP lūdz savus locekļus paziņot jaudu, pamatojoties uz 330 darba dienām gadā, pa ražotnēm, lai ņemtu vērā ražotņu neizbēgamo apkopi.

| (113) | Dati par ražošanas jaudu no uzņēmumiem, kas nav EBP locekļi, tiek vākti, tieši sazinoties ar uzņēmumiem, pēc tam, tāpat kā dati par ražošanas apjomu, tie tiek pārbaudīti, salīdzinot ar citiem avotiem. |
| --- | --- |

(113)

Dati par ražošanas jaudu no uzņēmumiem, kas nav EBP locekļi, tiek vākti, tieši sazinoties ar uzņēmumiem, pēc tam, tāpat kā dati par ražošanas apjomu, tie tiek pārbaudīti, salīdzinot ar citiem avotiem.

| (114) | EBP lūdz uzņēmuma ražošanas jaudas “momentuzņēmumu” konkrētā dienā, un jaudas jēdzienu ne visi uzņēmumi vienmēr izprot līdzīgi, tāpēc EBP sniegtie dati par ražošanas jaudu būtu jāuzskata par mazāk precīziem nekā dati par ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(114)

EBP lūdz uzņēmuma ražošanas jaudas “momentuzņēmumu” konkrētā dienā, un jaudas jēdzienu ne visi uzņēmumi vienmēr izprot līdzīgi, tāpēc EBP sniegtie dati par ražošanas jaudu būtu jāuzskata par mazāk precīziem nekā dati par ražošanas apjomu.

| (115) | Tomēr EBP sniegtie dati ir labāka pieejamā informācija par ražošanas jaudu ES mērogā par EBP locekļiem un uzņēmumiem, kas nav EBP locekļi, tie pamatojas uz konsekventiem EBP ziņojumiem par faktisko ražošanas jaudu par katru ES uzņēmumu, kas ražo biodīzeļdegvielu. |
| --- | --- |

(115)

Tomēr EBP sniegtie dati ir labāka pieejamā informācija par ražošanas jaudu ES mērogā par EBP locekļiem un uzņēmumiem, kas nav EBP locekļi, tie pamatojas uz konsekventiem EBP ziņojumiem par faktisko ražošanas jaudu par katru ES uzņēmumu, kas ražo biodīzeļdegvielu.

6.4.   Precizējumi par EBP lietoto apzīmējumu “dīkstāves jauda”

Precizējumi par EBP lietoto apzīmējumu “dīkstāves jauda”

| (116) | Pēc pagaidu regulas publicēšanas un kā aprakstīts galīgajā regulā, kļuva skaidrs, ka dati, kas bija publicēti par ražošanas jaudu, precīzi neatspoguļo Savienības ražošanas nozares reālo situāciju. Tādējādi Komisija lūdza EBP precizēt tās datus par ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

(116)

Pēc pagaidu regulas publicēšanas un kā aprakstīts galīgajā regulā, kļuva skaidrs, ka dati, kas bija publicēti par ražošanas jaudu, precīzi neatspoguļo Savienības ražošanas nozares reālo situāciju. Tādējādi Komisija lūdza EBP precizēt tās datus par ražošanas jaudu.

| (117) | EBP gan par saviem locekļiem, gan uzņēmumiem, kas nav tās locekļi, sniedza Komisijai atjauninātus datus, kuros tika norādīta nepieejamā, tā sauktā “iesaldētā” ražošanas jauda jeb “dīkstāves jauda”, kas sākotnējā informācijā bija pieskaitīta pie ES kopējās ražošanas jaudas. |
| --- | --- |

(117)

EBP gan par saviem locekļiem, gan uzņēmumiem, kas nav tās locekļi, sniedza Komisijai atjauninātus datus, kuros tika norādīta nepieejamā, tā sauktā “iesaldētā” ražošanas jauda jeb “dīkstāves jauda”, kas sākotnējā informācijā bija pieskaitīta pie ES kopējās ražošanas jaudas.

| (118) | EBP nosaka dīkstāves jaudu, no atsevišķu uzņēmumu iesniegtiem datiem aprēķinot ražošanas apjomu un ražošanas jaudu. Ņemot vērā iepriekš aprakstītā datu vākšanas procesa raksturu, bija nepieciešams pārskatīt datus, kas tika sniegti par uzņēmumiem, kas nav EBP locekļi, lai nodrošinātu, ka dati par ražošanas jaudu iespējami precīzi atspoguļo ES ražošanas nozares reālo situāciju. |
| --- | --- |

(118)

EBP nosaka dīkstāves jaudu, no atsevišķu uzņēmumu iesniegtiem datiem aprēķinot ražošanas apjomu un ražošanas jaudu. Ņemot vērā iepriekš aprakstītā datu vākšanas procesa raksturu, bija nepieciešams pārskatīt datus, kas tika sniegti par uzņēmumiem, kas nav EBP locekļi, lai nodrošinātu, ka dati par ražošanas jaudu iespējami precīzi atspoguļo ES ražošanas nozares reālo situāciju.

| (119) | EBP sniegtie dati laikposmā starp pagaidu regulu un galīgo regulu bija labāka pieejamā informācija par ražošanas jaudu ES mērogā par EBP locekļiem un uzņēmumiem, kas nav EBP locekļi, tie pamatojas uz konsekventiem EBP ziņojumiem par faktisko ražošanas jaudu par katru ES uzņēmumu, kas ražo biodīzeļdegvielu. |
| --- | --- |

(119)

EBP sniegtie dati laikposmā starp pagaidu regulu un galīgo regulu bija labāka pieejamā informācija par ražošanas jaudu ES mērogā par EBP locekļiem un uzņēmumiem, kas nav EBP locekļi, tie pamatojas uz konsekventiem EBP ziņojumiem par faktisko ražošanas jaudu par katru ES uzņēmumu, kas ražo biodīzeļdegvielu.

6.5.   Piezīmes pēc informācijas izpaušanas

Piezīmes pēc informācijas izpaušanas

| (120) | Kad tika izpausti Komisijas konstatējumi par kaitējumu, vairākas ieinteresētās personas nāca klajā ar piezīmēm par šiem konstatējumiem. |
| --- | --- |

(120)

Kad tika izpausti Komisijas konstatējumi par kaitējumu, vairākas ieinteresētās personas nāca klajā ar piezīmēm par šiem konstatējumiem.

| (121) | Argentīnas biodīzeļdegvielas ražotāju apvienība CARBIO atkārtoja savu viedokli, kas jau tika pausts pārskatīšanas izmeklēšanā, ka šajā kaitējuma un cēloņsakarību analīzē būtu jāizmanto jaunākie Eurostat dati par biodīzeļdegvielas ražošanas apjomu un ražošanas jaudu, nevis dati, kas izmantoti sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(121)

Argentīnas biodīzeļdegvielas ražotāju apvienība CARBIO atkārtoja savu viedokli, kas jau tika pausts pārskatīšanas izmeklēšanā, ka šajā kaitējuma un cēloņsakarību analīzē būtu jāizmanto jaunākie Eurostat dati par biodīzeļdegvielas ražošanas apjomu un ražošanas jaudu, nevis dati, kas izmantoti sākotnējā izmeklēšanā.

CARBIO

Eurostat

| (122) | Komisija noraida šo apgalvojumu. Eurostat dati sakrīt ar sākotnējiem datiem, kas iegūti no EBP. Tomēr EBP vēlāk koriģēja minētos datus, lai labāk atspoguļotu dīkstāves jaudu sākotnējās izmeklēšanas laikā. Kā jau ir norādīts 6.4. iedaļā, Komisija šajā pārskatīšanas izmeklēšanā pārbaudīja minētos atjauninātos datus. Tādējādi sākotnējie Eurostat dati, ko šoreiz Komisija īpaši pārbaudīja un izmantoja, nerada pašu precīzāko priekšstatu par ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(122)

Komisija noraida šo apgalvojumu. Eurostat dati sakrīt ar sākotnējiem datiem, kas iegūti no EBP. Tomēr EBP vēlāk koriģēja minētos datus, lai labāk atspoguļotu dīkstāves jaudu sākotnējās izmeklēšanas laikā. Kā jau ir norādīts 6.4. iedaļā, Komisija šajā pārskatīšanas izmeklēšanā pārbaudīja minētos atjauninātos datus. Tādējādi sākotnējie Eurostat dati, ko šoreiz Komisija īpaši pārbaudīja un izmantoja, nerada pašu precīzāko priekšstatu par ražošanas apjomu.

Eurostat

Eurostat

| (123) | CARBIO norādīja arī, ka Komisijai vajadzētu definēt “dīkstāves jaudu”. Komisija atkārtoti norāda, ka tā ir definējusi dīkstāves jaudu galīgās regulas 131. un 132. apsvērumā. PTO ziņojumos nav apstrīdēts Komisijas izmantotais jēdziens “dīkstāves jauda”, tāpēc nav iemesla to mainīt šīs pārskatīšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(123)

CARBIO norādīja arī, ka Komisijai vajadzētu definēt “dīkstāves jaudu”. Komisija atkārtoti norāda, ka tā ir definējusi dīkstāves jaudu galīgās regulas 131. un 132. apsvērumā. PTO ziņojumos nav apstrīdēts Komisijas izmantotais jēdziens “dīkstāves jauda”, tāpēc nav iemesla to mainīt šīs pārskatīšanas vajadzībām.

CARBIO

7.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (124) | Visas personas tika informētas par Komisijas konstatējumiem, un tām tika dots laiks piezīmju iesniegšanai. |
| --- | --- |

(124)

Visas personas tika informētas par Komisijas konstatējumiem, un tām tika dots laiks piezīmju iesniegšanai.

| (125) | Pēc informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs Molinos de la Plata informēja Komisiju, ka tas eksportējis uz Savienību ar nosaukumu Molinos Agro S.A., nevis ar nosaukumu Molinos Río de la Plata S.A., un sniedza attiecīgus pierādījumus. |
| --- | --- |

(125)

Pēc informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs Molinos de la Plata informēja Komisiju, ka tas eksportējis uz Savienību ar nosaukumu Molinos Agro S.A., nevis ar nosaukumu Molinos Río de la Plata S.A., un sniedza attiecīgus pierādījumus.

Molinos de la Plata

Molinos Agro S.A.

Molinos Río de la Plata S.A.

| (126) | Komisija rūpīgi pārbaudīja sniegtos pierādījumus un secināja, ka nosaukuma maiņa ir pietiekami pamatota, tāpēc pieņēma apgalvojumu. |
| --- | --- |

(126)

Komisija rūpīgi pārbaudīja sniegtos pierādījumus un secināja, ka nosaukuma maiņa ir pietiekami pamatota, tāpēc pieņēma apgalvojumu.

| (127) | Pēc informācijas izpaušanas Indonēzijas eksportētājs Wilmar lūdza uzklausīšanu, un tā tika sarīkota. Tas pauda ar konkrētu uzņēmumu saistītus apgalvojumus par dempinga un kaitējuma aprēķiniem un konkrēti lūdza samazināt tā peļņas starpību. |
| --- | --- |

(127)

Pēc informācijas izpaušanas Indonēzijas eksportētājs Wilmar lūdza uzklausīšanu, un tā tika sarīkota. Tas pauda ar konkrētu uzņēmumu saistītus apgalvojumus par dempinga un kaitējuma aprēķiniem un konkrēti lūdza samazināt tā peļņas starpību.

Wilmar

| (128) | Komisija noraida šos apgalvojumus, jo tie nav saistīti ar PTO ziņojuma par Argentīnu īstenošanu. Turklāt lielākā daļa no tiem patlaban PTO tiek izskatīti strīdā, par kuru pieprasījumu iesniegusi PTO. |
| --- | --- |

(128)

Komisija noraida šos apgalvojumus, jo tie nav saistīti ar PTO ziņojuma par Argentīnu īstenošanu. Turklāt lielākā daļa no tiem patlaban PTO tiek izskatīti strīdā, par kuru pieprasījumu iesniegusi PTO.

| (129) | Pēc pārstrādātās informācijas izpaušanas Wilmar uzstāja, ka tā apgalvojums par Wilmar peļņas starpību saliktās normālās vērtības aprēķinam nevis tiek izskatīts PTO, bet gan ir ar to nesaistīts jautājums, un apgalvojums balstās vienīgi uz antidempinga pamatregulas noteikumiem. Tāpēc šis apgalvojums būtu jāaplūko šajā pārskatīšanā. Wilmar piedevām apgalvoja, ka pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs un tāpēc tie jāizbeidz. |
| --- | --- |

(129)

Pēc pārstrādātās informācijas izpaušanas Wilmar uzstāja, ka tā apgalvojums par Wilmar peļņas starpību saliktās normālās vērtības aprēķinam nevis tiek izskatīts PTO, bet gan ir ar to nesaistīts jautājums, un apgalvojums balstās vienīgi uz antidempinga pamatregulas noteikumiem. Tāpēc šis apgalvojums būtu jāaplūko šajā pārskatīšanā. Wilmar piedevām apgalvoja, ka pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs un tāpēc tie jāizbeidz.

Wilmar

Wilmar

Wilmar

| (130) | Komisija atgādināja, ka šī pārskatīšana sākta, pamatojoties uz PTO pilnvarojuma regulu, lai īstenotu konstatējumus un ieteikumus, kurus strīdā “Eiropas Savienība – antidempinga pasākumi attiecībā uz biodīzeļdegvielu no Argentīnas (WT/DS473/15)” sniegusi Šķīrējtiesa un Apelācijas institūcija. Tādējādi šī pārskatīšana attiecas tikai uz jautājumiem, kas tiek izskatīti PTO, un saistītām un/vai tehniskām izmaiņām, kuras var izrietēt no tiem. Tādēļ neviens no Wilmar apgalvojumiem nav pieņemams. Turklāt Komisija atgādināja, ka Wilmar līdzīgu apgalvojumu par peļņas starpību bija izteicis jau sākotnējā izmeklēšanā un tas tika noraidīts (skatīt Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1194/2013 43.–46. apsvērumu). Pēc informācijas izpaušanas Argentīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, COFCO Argentina S.A. (iepriekš – Noble Argentina S.A.) iesniedza lūgumu, lai uzņēmumu uzskatītu par “jaunu” ražotāju eksportētāju un iekļautu “citu uzņēmumu, kas sadarbojās” sarakstā, kuriem noteiktas atsevišķas likmes. |
| --- | --- |

(130)

Komisija atgādināja, ka šī pārskatīšana sākta, pamatojoties uz PTO pilnvarojuma regulu, lai īstenotu konstatējumus un ieteikumus, kurus strīdā “Eiropas Savienība – antidempinga pasākumi attiecībā uz biodīzeļdegvielu no Argentīnas (WT/DS473/15)” sniegusi Šķīrējtiesa un Apelācijas institūcija. Tādējādi šī pārskatīšana attiecas tikai uz jautājumiem, kas tiek izskatīti PTO, un saistītām un/vai tehniskām izmaiņām, kuras var izrietēt no tiem. Tādēļ neviens no Wilmar apgalvojumiem nav pieņemams. Turklāt Komisija atgādināja, ka Wilmar līdzīgu apgalvojumu par peļņas starpību bija izteicis jau sākotnējā izmeklēšanā un tas tika noraidīts (skatīt Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1194/2013 43.–46. apsvērumu). Pēc informācijas izpaušanas Argentīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, COFCO Argentina S.A. (iepriekš – Noble Argentina S.A.) iesniedza lūgumu, lai uzņēmumu uzskatītu par “jaunu” ražotāju eksportētāju un iekļautu “citu uzņēmumu, kas sadarbojās” sarakstā, kuriem noteiktas atsevišķas likmes.

Wilmar

Wilmar

COFCO Argentina S.A.

Noble Argentina S.A.

| (131) | Komisija informēja uzņēmumu, ka tam būtu jāievēro procedūra, kas jauniem ražotājiem eksportētājiem noteikta galīgās regulas 3. pantā. |
| --- | --- |

(131)

Komisija informēja uzņēmumu, ka tam būtu jāievēro procedūra, kas jauniem ražotājiem eksportētājiem noteikta galīgās regulas 3. pantā.

| (132) | Pēc informācijas izpaušanas EBP lūdza uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas, jo Komisijas nostāja neesot noteikta, balstoties uz objektīvu juridisku pamatojumu, bet gan uz politiskām interesēm. |
| --- | --- |

(132)

Pēc informācijas izpaušanas EBP lūdza uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas, jo Komisijas nostāja neesot noteikta, balstoties uz objektīvu juridisku pamatojumu, bet gan uz politiskām interesēm.

| (133) | 2017. gada 20. jūlija uzklausīšanā uzklausīšanas amatpersona nekonstatēja, ka būtu pārkāptas EBP ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību. Vienlaikus tā aicināja Komisiju pamatot viedokli, kāpēc tā nevar neņemt vērā sojas pupu cenas Argentīnā, jo tās esot neuzticamas. Komisija šo jautājumu iekļāva 60.–63. apsvērumā aplūkotajā novērtēšanā, kura attiecās uz piezīmēm, kas tika saņemtas pēc informācijas izpaušanas. |
| --- | --- |

(133)

2017. gada 20. jūlija uzklausīšanā uzklausīšanas amatpersona nekonstatēja, ka būtu pārkāptas EBP ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību. Vienlaikus tā aicināja Komisiju pamatot viedokli, kāpēc tā nevar neņemt vērā sojas pupu cenas Argentīnā, jo tās esot neuzticamas. Komisija šo jautājumu iekļāva 60.–63. apsvērumā aplūkotajā novērtēšanā, kura attiecās uz piezīmēm, kas tika saņemtas pēc informācijas izpaušanas.

8.   GALĪGIE PASĀKUMI

GALĪGIE PASĀKUMI

| (134) | Pamatojoties uz iepriekš minēto atkārtoto novērtējumu, Komisija secina, ka tiek apstiprināts sākotnējā izmeklēšanā noteiktais dempings, kas rada kaitējumu. |
| --- | --- |

(134)

Pamatojoties uz iepriekš minēto atkārtoto novērtējumu, Komisija secina, ka tiek apstiprināts sākotnējā izmeklēšanā noteiktais dempings, kas rada kaitējumu.

| (135) | Tāpēc būtu jāsaglabā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1194/2013 noteiktie Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam piemērojamie antidempinga pasākumi ar pārskatītajām dempinga starpībām, kas Argentīnai aprēķinātas atkārtoti, kā šajā regulā jau ir minēts. |
| --- | --- |

(135)

Tāpēc būtu jāsaglabā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1194/2013 noteiktie Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam piemērojamie antidempinga pasākumi ar pārskatītajām dempinga starpībām, kas Argentīnai aprēķinātas atkārtoti, kā šajā regulā jau ir minēts.

| (136) | Attiecīgajam ražojumam piemērojamā galīgā antidempinga maksājuma likme ir šāda:









  Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Antidempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentīna | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 8,1 % | 22,0 % | 8,1 % |
| Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 4,5 % | 24,9 % | 4,5 % |
| Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 6,6 % | 25,7 % | 6,6 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 6,5 % | 24,6 % | 6,5 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 8,1 % | 25,7 % | 8,1 % |

(136)

Attiecīgajam ražojumam piemērojamā galīgā antidempinga maksājuma likme ir šāda:

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Antidempinga maksājuma likme

Argentīna

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza

Rosario

Bunge Argentina S.A.

Buenos Aires

8,1 %

22,0 %

8,1 %

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

Louis Dreyfus Commodities S.A.

Buenos Aires

4,5 %

24,9 %

4,5 %

Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

Molinos Agro S.A.

Buenos Aires

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A.

Bahia Blanca

Vicentin S.A.I.C.

Avellaneda

6,6 %

25,7 %

6,6 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

6,5 %

24,6 %

6,5 %

Visi pārējie uzņēmumi

8,1 %

25,7 %

8,1 %

| (137) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza galīgās regulas 1. panta 2. punkts. |
| --- | --- |

(137)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza galīgās regulas 1. panta 2. punkts.

| (138) | Komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (12) 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu, |
| --- | --- |

(138)

Komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (12) 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

12

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Tabulu, kurā norādītas galīgās antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1194/2013 1. panta 2. punktā uzskaitīto uzņēmumu ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, aizstāj ar šādu tabulu:

| “Valsts | Uzņēmums | Maksājuma likme
  EUR par neto tonnu | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentīna | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 79,56 | B782 |
| Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 43,18 | B783 |
| Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 62,91 | B784 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās:

  Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman | 62,52 | B785 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 79,56 | B999 |
| Indonēzija | PT Ciliandra Perkasa, Jakarta | 76,94 | B786 |
| PT Musim Mas, Medan | 151,32 | B787 |
| PT Pelita Agung Agrindustri, Medan | 145,14 | B788 |
| PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 174,91 | B789 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās:

  PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta | 166,95 | B790 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 178,85 | B999” |

“Valsts

Uzņēmums

Maksājuma likme

EUR par neto tonnu

TARIC papildu kods

Argentīna

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

79,56

B782

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

43,18

B783

Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

62,91

B784

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās:

Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman

62,52

B785

Visi pārējie uzņēmumi

79,56

B999

Indonēzija

PT Ciliandra Perkasa, Jakarta

76,94

B786

PT Musim Mas, Medan

151,32

B787

PT Pelita Agung Agrindustri, Medan

145,14

B788

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

174,91

B789

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās:

PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta

166,95

B790

Visi pārējie uzņēmumi

178,85

B999”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 18. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 83, 27.3.2015., 6. lpp.

1

(2)  Padomes 2013. gada 19. novembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1194/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 315, 26.11.2013., 2. lpp.).

2

(3)  WT/DS473/AB/R un WT/DS473/AB/R/Add.1.

3

(4)  WT/DS473/R un WT/DS473/R/Add.1.

4

(5)  
  OV C 476, 20.12.2016., 3. lpp. Paziņojums par procedūras sākšanu saistībā ar antidempinga pasākumiem, kuri ir spēkā attiecībā uz Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu, ņemot vērā ieteikumus un nolēmumus, ko pieņēmusi Pasaules Tirdzniecības organizācijas Strīdu izšķiršanas padome strīdā “ES – antidempinga pasākumi attiecībā uz biodīzeļdegvielu (DS473)”, 2016/C 476/04.

5

(6)  
  Eiropas Savienība – antidempinga pasākumi attiecībā uz biodīzeļdegvielas importu no Indonēzijas (DS480).

6

Eiropas Savienība

antidempinga pasākumi attiecībā uz biodīzeļdegvielas importu no Indonēzijas

(7)  Sk., piemēram, ģenerāladvokāta Jacobs secinājumus, sniegtus 2004. gada 29. aprīlī lietā C-422/02 P Europe Chemi-Con (Deutschland) pret Eiropas Savienības Padomi, ECLI:EU:C:2004:277, 36. punkts.

7

Jacobs

Europe Chemi-Con (Deutschland)

(8)  Sk. Tiesas spriedumu 1991. gada 7. maijā lietā C-69/89 Nakajima Visi Precision pret Eiropas Kopienu Padomi, ECLI:EU:C:1991:186, 120. punkts. Sk. arī jaunākos ģenerāladvokāta M. Campos Sánchez-Bordona secinājumus, sniegtus 2017. gada 20. jūlijā lietā C-256/16 Deichmann, ECLI:EU:C:2017:580, 49. punkts.

8

Nakajima Visi Precision

M. Campos Sánchez-Bordona

Deichmann

(9)  Komisijas 2013. gada 27. maija Regula (ES) Nr. 490/2013, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (“pagaidu regula”) (OV L 141, 28.5.2013., 6. lpp.).

9

(10)  
  Panel Report, EU – Biodiesel, para. 7.242, fn. 400; Appellate Body Report, EU – Biodiesel, para. 6.41.

10

Panel Report, EU – Biodiesel, para. 7.242, fn. 400

Appellate Body Report, EU – Biodiesel, para. 6.41

(11)  
  Appellate Body Report, EU – Biodiesel, paras. 6.54–6.55, Panel Report, EU – Biodiesel, paras. 7.248–7.249.

11

Appellate Body Report, EU – Biodiesel, paras. 6.54–6.55, Panel Report, EU – Biodiesel, paras. 7.248–7.249

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regula (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

12

---

| 19.9.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/25

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1579

(2017. gada 18. septembris),

ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 533/2007 (2) ir atvērtas ikgadējās tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 533/2007 (2) ir atvērtas ikgadējās tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2017. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2017. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

| (3) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2017. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
| --- | --- |

(3)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2017. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

| (4) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Daudzumiem, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2.   Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 18. septembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 14. maija Regula (EK) Nr. 533/2007 par tarifu kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu mājputnu gaļas nozarē (OV L 125, 15.5.2007., 9. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4067 | 1,838508 | — |
| 09.4068 | 0,162074 | — |
| 09.4069 | 0,134791 | — |
| 09.4070 | — | 890 500 |

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam

(kg)

09.4067

1,838508

—

09.4068

0,162074

—

09.4069

0,134791

—

09.4070

—

890 500

---

| 19.9.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1580

(2017. gada 18. septembris),

ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, saskaņā ar tarifu kvotām, kuras olu un olu albumīna nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 539/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 539/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas olu un olu albumīna nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 539/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas olu un olu albumīna nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri laikā no 2017. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri laikā no 2017. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 539/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 18. septembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 15. maija Regula (EK) Nr. 539/2007 par tarifu kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu olu un olu albumīna nozarē (OV L 128, 16.5.2007., 19. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  (ekvivalents – olas čaumalā kilogramos) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 377 061 |
| 09.4402 | 6 820 000 |

Kārtas numurs

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam

(ekvivalents – olas čaumalā kilogramos)

09.4015

67 500 000

09.4401

377 061

09.4402

6 820 000

---

| 19.9.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/30

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1581

(2017. gada 18. septembris),

ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kas mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1385/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1385/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importam.

| (2) | Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri laikā no 2017. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri laikā no 2017. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumiem, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 18. septembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 1385/2007, ar ko nosaka kārtību, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 774/94, kad atver un pārvalda noteiktas Kopienas muitas tarifa kvotas mājputnu gaļas nozarē (OV L 309, 27.11.2007., 47. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4410 | 0,122017 |
| 09.4411 | 0,147890 |
| 09.4412 | 0,124570 |
| 09.4420 | 0,138450 |
| 09.4421 | — |
| 09.4422 | 0,138449 |

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim

(%)

09.4410

0,122017

09.4411

0,147890

09.4412

0,124570

09.4420

0,138450

09.4421

—

09.4422

0,138449

---

| 19.9.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/32

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1582

(2017. gada 18. septembris),

ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, saskaņā ar tarifu kvotu, kas Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes mājputnu gaļai atvērta ar Regulu (EK) Nr. 536/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 536/2007 (2) ir atvērta ikgadējā tarifu kvota Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 536/2007 (2) ir atvērta ikgadējā tarifu kvota Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2017. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2017. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 536/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 18. septembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 15. maija Regula (EK) Nr. 536/2007, ar ko atver Amerikas Savienotajām Valstīm piešķirtu tarifu kvotu mājputnu gaļai un paredz tās pārvaldīšanu (OV L 128, 16.5.2007., 6. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 10 453 692 |

Kārtas numurs

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam

(kg)

09.4169

10 453 692

---

LĒMUMI

| 19.9.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/34

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/1583

(2017. gada 1. septembris)

par standarta EN ISO 17994:2014 izmantošanu mikrobioloģisko analīžu metožu līdzvērtības noteikšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/7/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5843)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra Direktīvu 2006/7/EK par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu (1) un jo īpaši tās 15. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmums 2009/64/EK (2) nosaka, ka mikrobioloģisko analīžu metožu līdzvērtības noteikšanai Direktīvas 2006/7/EK nolūkos tiek izmantots starptautiskais standarts EN ISO 17994:2004(E) “Ūdens kvalitāte – Kritēriji mikrobioloģisko metožu līdzvērtībai”. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmums 2009/64/EK (2) nosaka, ka mikrobioloģisko analīžu metožu līdzvērtības noteikšanai Direktīvas 2006/7/EK nolūkos tiek izmantots starptautiskais standarts EN ISO 17994:2004(E) “Ūdens kvalitāte – Kritēriji mikrobioloģisko metožu līdzvērtībai”.

| (2) | Standarts ISO 17994:2004(E) ir novecojis, un tas ir tehniski atjaunināts (piemēram, atjaunināta terminoloģija, ietvertas skaidrākas specifikācijas, un pievienots jauns pielikums par tehniskajiem aprēķiniem). |
| --- | --- |

(2)

Standarts ISO 17994:2004(E) ir novecojis, un tas ir tehniski atjaunināts (piemēram, atjaunināta terminoloģija, ietvertas skaidrākas specifikācijas, un pievienots jauns pielikums par tehniskajiem aprēķiniem).

| (3) | Tādēļ standarts ISO 17994:2004(E) ir aizstāts ar jaunāku redakciju ISO 17994:2014 “Ūdens kvalitāte. Prasības mikroorganismu relatīvās atgūšanās salīdzināšanai ar divām kvantitatīvām metodēm”. Šo starptautisko standartu Eiropas Standartizācijas komiteja ir transponējusi kā Eiropas standartu EN ISO 17994:2014. Tādēļ ir lietderīgi norādīt standartu EN ISO 17994:2014 kā standartu mikrobioloģisko analīžu metožu līdzvērtības noteikšanai Direktīvas 2006/7/EK nolūkos. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ standarts ISO 17994:2004(E) ir aizstāts ar jaunāku redakciju ISO 17994:2014 “Ūdens kvalitāte. Prasības mikroorganismu relatīvās atgūšanās salīdzināšanai ar divām kvantitatīvām metodēm”. Šo starptautisko standartu Eiropas Standartizācijas komiteja ir transponējusi kā Eiropas standartu EN ISO 17994:2014. Tādēļ ir lietderīgi norādīt standartu EN ISO 17994:2014 kā standartu mikrobioloģisko analīžu metožu līdzvērtības noteikšanai Direktīvas 2006/7/EK nolūkos.

| (4) | Lēmums 2009/64/EK tādēļ būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(4)

Lēmums 2009/64/EK tādēļ būtu jāatceļ.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2006/7/EK 16. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2006/7/EK 16. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2006/7/EK 3. panta 9. punkta nolūkos standartu EN ISO 17994:2014 “Ūdens kvalitāte. Prasības mikroorganismu relatīvās atgūšanās salīdzināšanai ar divām kvantitatīvām metodēm” norāda kā standartu mikrobioloģisko analīžu metožu līdzvērtības noteikšanai.

2. pants

Lēmums 2009/64/EK tiek atcelts.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 1. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  
  OV L 64, 4.3.2006., 37. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 21. janvāra Lēmums 2009/64/EK par standarta ISO 17994:2004(E) izmantošanu mikrobioloģisko analīžu metožu līdzvērtības noteikšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/7/EK (OV L 23, 27.1.2009., 32. lpp.).

2

---

IETEIKUMI

| 19.9.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/36

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2017/1584

(2017. gada 13. septembris)

par koordinētu reaģēšanu uz plašapmēra kiberdrošības incidentiem un krīzēm

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju lietošana un paļaušanās uz tām visās saimnieciskās dzīves nozarēs ir kļuvušas par fundamentāliem aspektiem laikā, kad mūsu uzņēmumi un pilsoņi ir cits ar citu pāri nozarēm un robežām saistīti un savstarpēji atkarīgi vairāk nekā jebkad agrāk. Kiberdrošības incidents, kas ietekmē organizācijas vairāk nekā vienā dalībvalstī vai pat visā Savienībā un kam ir potenciāls nopietni traucēt iekšējo tirgu un plašākā nozīmē tīklu un informācijas sistēmas, kurās balstās Savienības ekonomika, demokrātija un sabiedrība, ir scenārijs, kam dalībvalstīm un ES iestādēm jābūt gatavām. |
| --- | --- |

(1)

Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju lietošana un paļaušanās uz tām visās saimnieciskās dzīves nozarēs ir kļuvušas par fundamentāliem aspektiem laikā, kad mūsu uzņēmumi un pilsoņi ir cits ar citu pāri nozarēm un robežām saistīti un savstarpēji atkarīgi vairāk nekā jebkad agrāk. Kiberdrošības incidents, kas ietekmē organizācijas vairāk nekā vienā dalībvalstī vai pat visā Savienībā un kam ir potenciāls nopietni traucēt iekšējo tirgu un plašākā nozīmē tīklu un informācijas sistēmas, kurās balstās Savienības ekonomika, demokrātija un sabiedrība, ir scenārijs, kam dalībvalstīm un ES iestādēm jābūt gatavām.

| (2) | Kiberdrošības incidentu var uzskatīt par Savienības mēroga krīzi tad, ja izraisītais traucējums ir tik plašs, ka tā skartā dalībvalsts nespēj viena ar to tikt galā, vai skar divas vai vairāk dalībvalstis tik plašā apmērā un ar tādu tehnisku un politisku nozīmi, ka prasa laicīgu koordinēšanu un reaģēšanu Savienības politiskajā līmenī. |
| --- | --- |

(2)

Kiberdrošības incidentu var uzskatīt par Savienības mēroga krīzi tad, ja izraisītais traucējums ir tik plašs, ka tā skartā dalībvalsts nespēj viena ar to tikt galā, vai skar divas vai vairāk dalībvalstis tik plašā apmērā un ar tādu tehnisku un politisku nozīmi, ka prasa laicīgu koordinēšanu un reaģēšanu Savienības politiskajā līmenī.

| (3) | Kiberdrošības incidenti var izraisīt plašāku krīzi, skarot plašākas darbības nozares, ne tīklu un informācijas sistēmas un sakaru tīklus vien; pienācīgai reaģēšanai ir jābalstās gan uz kiberdrošības apdraudējuma, gan visāda citāda apdraudējuma novēršanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(3)

Kiberdrošības incidenti var izraisīt plašāku krīzi, skarot plašākas darbības nozares, ne tīklu un informācijas sistēmas un sakaru tīklus vien; pienācīgai reaģēšanai ir jābalstās gan uz kiberdrošības apdraudējuma, gan visāda citāda apdraudējuma novēršanas pasākumiem.

| (4) | Kiberdrošības incidenti nav prognozējami, mēdz rasties un attīstīties īsā laika sprīdī, un to skartajām struktūrām un atbildīgajiem par pretdarbību un incidenta seku mazināšanu reaģēšana ir jākoordinē ātri. Kiberdrošības incidenti arī neaprobežojas ar tikai vienu ģeogrāfisku apgabalu, bet var vienlaicīgi rasties un acumirklī izplatīties daudzās zemēs. |
| --- | --- |

(4)

Kiberdrošības incidenti nav prognozējami, mēdz rasties un attīstīties īsā laika sprīdī, un to skartajām struktūrām un atbildīgajiem par pretdarbību un incidenta seku mazināšanu reaģēšana ir jākoordinē ātri. Kiberdrošības incidenti arī neaprobežojas ar tikai vienu ģeogrāfisku apgabalu, bet var vienlaicīgi rasties un acumirklī izplatīties daudzās zemēs.

| (5) | Efektīvai atbildei uz plaša mēroga kiberdrošības incidentiem un krīzēm ES līmenī ir vajadzīga ātra un efektīva sadarbība starp visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, un tā balstās uz atsevišķo dalībvalstu gatavību un jaudām, kā arī koordinētu vienotu rīcību ar atbalstu no Savienības jaudām. Tātad laicīga un efektīva reaģēšana uz incidentiem ir atkarīga no iepriekš izveidotām un iespēju robežās ietrenētām sadarbības procedūrām un mehānismiem, kur valsts un Savienības līmenī skaidri noteikta katra galvenā izpildītāja loma un pienākumi. |
| --- | --- |

(5)

Efektīvai atbildei uz plaša mēroga kiberdrošības incidentiem un krīzēm ES līmenī ir vajadzīga ātra un efektīva sadarbība starp visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, un tā balstās uz atsevišķo dalībvalstu gatavību un jaudām, kā arī koordinētu vienotu rīcību ar atbalstu no Savienības jaudām. Tātad laicīga un efektīva reaģēšana uz incidentiem ir atkarīga no iepriekš izveidotām un iespēju robežās ietrenētām sadarbības procedūrām un mehānismiem, kur valsts un Savienības līmenī skaidri noteikta katra galvenā izpildītāja loma un pienākumi.

| (6) | 2011. gada 27. maija secinājumos (1) par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību Padome mudināja ES dalībvalstis “stiprināt sadarbību starp dalībvalstīm un, pamatojoties uz valstu gūto pieredzi un rezultātiem krīžu pārvarēšanas jomā un sadarbojoties ar ENISA, kiberincidentu jomā veicināt Eiropas sadarbības mehānismu izstrādi, kurus iecerēts izmēģināt 2012. gadā saistībā ar nākamajām mācībām CyberEurope”. |
| --- | --- |

(6)

2011. gada 27. maija secinājumos (1) par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību Padome mudināja ES dalībvalstis “stiprināt sadarbību starp dalībvalstīm un, pamatojoties uz valstu gūto pieredzi un rezultātiem krīžu pārvarēšanas jomā un sadarbojoties ar ENISA, kiberincidentu jomā veicināt Eiropas sadarbības mehānismu izstrādi, kurus iecerēts izmēģināt 2012. gadā saistībā ar nākamajām mācībām CyberEurope”.

| (7) | 2016. gada paziņojums “Kā nostiprināt Eiropas Kiberizturētspējas sistēmu un sekmēt konkurētspējīgu un inovatīvu kiberdrošības nozari” (2) mudināja dalībvalstis optimāli izmantot TID direktīvas (3) noteiktos sadarbības mehānismus un stiprināt pārrobežu sadarbību, kas skar gatavību plašapmēra kiberdrošības incidentiem. Tur arī minēts, ka gatavību uzlabotu koordinēta pieeja sadarbībai krīzes brīdī visos kiberdrošības sistēmas elementos, kas būtu izklāstīta “plānā”, un ka tādam plānam būtu arī jānodrošina sinerģija un saskanība ar pastāvošajiem krīzes pārvarēšanas mehānismiem. |
| --- | --- |

(7)

2016. gada paziņojums “Kā nostiprināt Eiropas Kiberizturētspējas sistēmu un sekmēt konkurētspējīgu un inovatīvu kiberdrošības nozari” (2) mudināja dalībvalstis optimāli izmantot TID direktīvas (3) noteiktos sadarbības mehānismus un stiprināt pārrobežu sadarbību, kas skar gatavību plašapmēra kiberdrošības incidentiem. Tur arī minēts, ka gatavību uzlabotu koordinēta pieeja sadarbībai krīzes brīdī visos kiberdrošības sistēmas elementos, kas būtu izklāstīta “plānā”, un ka tādam plānam būtu arī jānodrošina sinerģija un saskanība ar pastāvošajiem krīzes pārvarēšanas mehānismiem.

| (8) | Padomes secinājumos (4) par minēto paziņojumu dalībvalstis aicināja Komisiju tādu plānu iesniegt atbildīgajām struktūrām un attiecīgajām ieinteresētajām personām apsvēršanai. Tomēr TID direktīvā nav paredzēta Savienības sadarbības sistēma plašapmēra kiberdrošības incidentu un krīžu gadījumiem. |
| --- | --- |

(8)

Padomes secinājumos (4) par minēto paziņojumu dalībvalstis aicināja Komisiju tādu plānu iesniegt atbildīgajām struktūrām un attiecīgajām ieinteresētajām personām apsvēršanai. Tomēr TID direktīvā nav paredzēta Savienības sadarbības sistēma plašapmēra kiberdrošības incidentu un krīžu gadījumiem.

| (9) | Komisija apspriedās ar dalībvalstīm divos atsevišķos konsultatīvos semināros, kas notika Briselē 2017. gada 5. aprīlī un 4. jūlijā, dalībvalstu pārstāvjiem no datordrošības incidentu reaģēšanas vienībām (CSIRT), sadarbības grupu, kas izveidota ar TID direktīvu, un Padomes kiberjautājumu horizontālo darba grupu, kā arī pārstāvjiem no Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD), ENISA, Europol/EC3 un Padomes Ģenerālsekretariāta (PĢS). |
| --- | --- |

(9)

Komisija apspriedās ar dalībvalstīm divos atsevišķos konsultatīvos semināros, kas notika Briselē 2017. gada 5. aprīlī un 4. jūlijā, dalībvalstu pārstāvjiem no datordrošības incidentu reaģēšanas vienībām (CSIRT), sadarbības grupu, kas izveidota ar TID direktīvu, un Padomes kiberjautājumu horizontālo darba grupu, kā arī pārstāvjiem no Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD), ENISA, Europol/EC3 un Padomes Ģenerālsekretariāta (PĢS).

| (10) | Šim ieteikumam pievienotais koordinētas reaģēšanas plāns plašapmēra kiberdrošības incidentu un krīžu risināšanai Savienības līmenī ir tapis pēc minētajām konsultācijām un papildina paziņojumu “Kā nostiprināt Eiropas Kiberizturētspējas sistēmu un sekmēt konkurētspējīgu un inovatīvu kiberdrošības nozari”. |
| --- | --- |

(10)

Šim ieteikumam pievienotais koordinētas reaģēšanas plāns plašapmēra kiberdrošības incidentu un krīžu risināšanai Savienības līmenī ir tapis pēc minētajām konsultācijām un papildina paziņojumu “Kā nostiprināt Eiropas Kiberizturētspējas sistēmu un sekmēt konkurētspējīgu un inovatīvu kiberdrošības nozari”.

| (11) | Plānā aprakstīti un noteikti mērķi un veidi dalībvalstu sadarbībai ar ES iestādēm, struktūrām, dienestiem un aģentūrām (tālāk – “ES iestādes”) reaģēšanā plašapmēra kiberdrošības incidentos un krīzēs un tas, kā pastāvošie krīzes pārvarēšanas mehānismi var pilnībā izmantot pastāvošās ES līmeņa kiberdrošības struktūras. |
| --- | --- |

(11)

Plānā aprakstīti un noteikti mērķi un veidi dalībvalstu sadarbībai ar ES iestādēm, struktūrām, dienestiem un aģentūrām (tālāk – “ES iestādes”) reaģēšanā plašapmēra kiberdrošības incidentos un krīzēs un tas, kā pastāvošie krīzes pārvarēšanas mehānismi var pilnībā izmantot pastāvošās ES līmeņa kiberdrošības struktūras.

| (12) | Reaģējot uz kiberdrošības krīzi 2. apsvērumā minētajā nozīmē, politiskas reaģēšanas koordinēšanai Savienības līmenī Padome izmantos integrētos krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānismus (IPCR) (5); Komisija izmantos krīzes augstlīmeņa starpnozaru koordinācijas procesu ARGUS (6). Ja krīzei būs nozīmīgs ārējās politikas vai kopīgās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) aspekts, tiks iedarbināts Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) mehānisms reaģēšanai krīzes situācijās (CRM) (6). |
| --- | --- |

(12)

Reaģējot uz kiberdrošības krīzi 2. apsvērumā minētajā nozīmē, politiskas reaģēšanas koordinēšanai Savienības līmenī Padome izmantos integrētos krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānismus (IPCR) (5); Komisija izmantos krīzes augstlīmeņa starpnozaru koordinācijas procesu ARGUS (6). Ja krīzei būs nozīmīgs ārējās politikas vai kopīgās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) aspekts, tiks iedarbināts Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) mehānisms reaģēšanai krīzes situācijās (CRM) (6).

| (13) | Dažās jomās kiberdrošības incidentu vai krīžu gadījumos sadarbību nodrošina ES līmeņa nozaru krīzes pārvarēšanas mehānismi. Piemēram, Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmā (GNSS) Padomes Lēmums 2014/496/KĀDP (7) jau nosaka pienākumus attiecīgi Padomei, augstajai pārstāvei, Komisijai, Eiropas GNSS aģentūrai un dalībvalstīm operatīvo pienākumu ķēdē, kas izveidota reaģēšanai uz briesmām Savienībai, dalībvalstīm vai GNSS, arī kiberuzbrukuma gadījumā. Tādēļ šis ieteikums tādus mehānismus neskar. |
| --- | --- |

(13)

Dažās jomās kiberdrošības incidentu vai krīžu gadījumos sadarbību nodrošina ES līmeņa nozaru krīzes pārvarēšanas mehānismi. Piemēram, Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmā (GNSS) Padomes Lēmums 2014/496/KĀDP (7) jau nosaka pienākumus attiecīgi Padomei, augstajai pārstāvei, Komisijai, Eiropas GNSS aģentūrai un dalībvalstīm operatīvo pienākumu ķēdē, kas izveidota reaģēšanai uz briesmām Savienībai, dalībvalstīm vai GNSS, arī kiberuzbrukuma gadījumā. Tādēļ šis ieteikums tādus mehānismus neskar.

| (14) | Galvenās atbildīgās par reaģēšanu plašapmēra kiberdrošības incidentos vai krīzēs ir dalībvalstis, kuras tie skar. Komisijai, augstajai pārstāvei un citām ES iestādēm vai dienestiem tomēr ir svarīga loma, kas izriet no Savienības tiesībām vai no tā, ka kiberdrošības incidenti un krīzes vienotajā tirgū var ietekmēt visas saimnieciskās dzīves nozares, Savienības drošību un starptautiskās attiecības, kā arī pašas iestādes. |
| --- | --- |

(14)

Galvenās atbildīgās par reaģēšanu plašapmēra kiberdrošības incidentos vai krīzēs ir dalībvalstis, kuras tie skar. Komisijai, augstajai pārstāvei un citām ES iestādēm vai dienestiem tomēr ir svarīga loma, kas izriet no Savienības tiesībām vai no tā, ka kiberdrošības incidenti un krīzes vienotajā tirgū var ietekmēt visas saimnieciskās dzīves nozares, Savienības drošību un starptautiskās attiecības, kā arī pašas iestādes.

| (15) | Reaģējot uz kiberdrošības krīzēm, Savienības līmenī galvenie izpildītāji ir TID direktīvas nupat izveidotās struktūras un mehānismi, proti, datordrošības incidentu reaģēšanas vienību (CSIRT) tīkls, kā arī attiecīgās aģentūras un struktūras, proti, Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA), Eiropola Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centrs (Europol/EC3), ES Izlūkdatu analīzes centrs (INTCEN), Eiropas Savienības Militārā štāba Izlūkošanas nodaļa (EUMS INT) un Dežūrcentrs (SITROOM), kuri kopā īsteno vienoto izlūkdatu analīzes procedūru (SIAC), ES Hibrīddraudu analīzes vienība (INTCEN), ES Iestāžu un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienība (CERT-EU) un Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centrs Eiropas Komisijā. |
| --- | --- |

(15)

Reaģējot uz kiberdrošības krīzēm, Savienības līmenī galvenie izpildītāji ir TID direktīvas nupat izveidotās struktūras un mehānismi, proti, datordrošības incidentu reaģēšanas vienību (CSIRT) tīkls, kā arī attiecīgās aģentūras un struktūras, proti, Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA), Eiropola Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centrs (Europol/EC3), ES Izlūkdatu analīzes centrs (INTCEN), Eiropas Savienības Militārā štāba Izlūkošanas nodaļa (EUMS INT) un Dežūrcentrs (SITROOM), kuri kopā īsteno vienoto izlūkdatu analīzes procedūru (SIAC), ES Hibrīddraudu analīzes vienība (INTCEN), ES Iestāžu un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienība (CERT-EU) un Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centrs Eiropas Komisijā.

| (16) | Reaģēšanai tehniskā līmenī uz kiberdrošības incidentiem dalībvalstu sadarbību nodrošina ar TID direktīvu izveidotais datordrošības incidentu reaģēšanas vienību (CSIRT) tīkls. ENISA nodrošina sekretariāta pakalpojumus un aktīvi atbalsta CSIRT sadarbību. Valstu CSIRT un CERT-EU sadarbojas un dalās informācijā brīvprātīgi, vajadzības gadījumā – arī reaģējot uz kiberdrošības incidentiem, kas skar vienu vai vairākas dalībvalstis. Pēc dalībvalsts CSIRT pārstāvja lūguma tās var apspriest un, ja iespējams, noteikt, kā koordinēti reaģēt uz incidentu, kas identificēts šās dalībvalsts jurisdikcijā. Attiecīgās procedūras tiks aprakstītas CSIRT tīkla darbības standartprocedūrās (SOP) (8). |
| --- | --- |

(16)

Reaģēšanai tehniskā līmenī uz kiberdrošības incidentiem dalībvalstu sadarbību nodrošina ar TID direktīvu izveidotais datordrošības incidentu reaģēšanas vienību (CSIRT) tīkls. ENISA nodrošina sekretariāta pakalpojumus un aktīvi atbalsta CSIRT sadarbību. Valstu CSIRT un CERT-EU sadarbojas un dalās informācijā brīvprātīgi, vajadzības gadījumā – arī reaģējot uz kiberdrošības incidentiem, kas skar vienu vai vairākas dalībvalstis. Pēc dalībvalsts CSIRT pārstāvja lūguma tās var apspriest un, ja iespējams, noteikt, kā koordinēti reaģēt uz incidentu, kas identificēts šās dalībvalsts jurisdikcijā. Attiecīgās procedūras tiks aprakstītas CSIRT tīkla darbības standartprocedūrās (SOP) (8).

| (17) | CSIRT tīklam ir arī uzdevums apspriest, izpētīt un formulēt operatīvās sadarbības turpmākos veidus, arī sakarā ar briesmu un incidentu kategorijām, laicīgu brīdināšanu, savstarpējo palīdzību, koordinēšanas principiem un kārtību reizēs, kad dalībvalstis reaģē uz pārrobežu apdraudējumu un incidentiem. |
| --- | --- |

(17)

CSIRT tīklam ir arī uzdevums apspriest, izpētīt un formulēt operatīvās sadarbības turpmākos veidus, arī sakarā ar briesmu un incidentu kategorijām, laicīgu brīdināšanu, savstarpējo palīdzību, koordinēšanas principiem un kārtību reizēs, kad dalībvalstis reaģē uz pārrobežu apdraudējumu un incidentiem.

| (18) | Ar TID direktīvas 11. pantu izveidotās Sadarbības grupas darbs ir dot stratēģiskus norādījumus par CSIRT tīkla darbībām, apspriest dalībvalstu spējas un gatavību un brīvprātīgi izvērtēt valstu tīklu un informācijas sistēmu drošības stratēģiju un CSIRT darbības efektivitāti un noskaidrot labāko praksi. |
| --- | --- |

(18)

Ar TID direktīvas 11. pantu izveidotās Sadarbības grupas darbs ir dot stratēģiskus norādījumus par CSIRT tīkla darbībām, apspriest dalībvalstu spējas un gatavību un brīvprātīgi izvērtēt valstu tīklu un informācijas sistēmu drošības stratēģiju un CSIRT darbības efektivitāti un noskaidrot labāko praksi.

| (19) | Specializēta vienība Sadarbības grupā pašlaik saskaņā ar TID direktīvas 14. panta 7. punktu gatavo vadlīnijas ziņošanai incidenta gadījumā par apstākļiem, kādos pienākums ziņot par incidentiem saskaņā ar 14. panta 3. punktu ir pamatpakalpojumu sniedzējiem, un ziņošanas formu un procedūru (9). |
| --- | --- |

(19)

Specializēta vienība Sadarbības grupā pašlaik saskaņā ar TID direktīvas 14. panta 7. punktu gatavo vadlīnijas ziņošanai incidenta gadījumā par apstākļiem, kādos pienākums ziņot par incidentiem saskaņā ar 14. panta 3. punktu ir pamatpakalpojumu sniedzējiem, un ziņošanas formu un procedūru (9).

| (20) | Reālā laika situācijas, risku un briesmu apzināšanās un izpratne, kas gūta no ziņojumiem, izvērtējumiem, izpētes, izmeklēšanas un analīzes, ir būtiska, lai varētu pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus. Šāda situācijas apzināšanās visās attiecīgajās ieinteresētajās aprindās ir būtiski svarīga, lai varētu efektīvi koordinēt reaģēšanu. Situācijas apzināšanās ietver arī tādus elementus kā incidenta cēloņi, ietekme un izcelsme. Tiek atzīts, ka tas ir atkarīgs no informācijas apmaiņas un kopīgošanas attiecīgo personu starpā piemērotā formā, vienotas incidenta apraksta terminoloģijas un pietiekamas drošības. |
| --- | --- |

(20)

Reālā laika situācijas, risku un briesmu apzināšanās un izpratne, kas gūta no ziņojumiem, izvērtējumiem, izpētes, izmeklēšanas un analīzes, ir būtiska, lai varētu pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus. Šāda situācijas apzināšanās visās attiecīgajās ieinteresētajās aprindās ir būtiski svarīga, lai varētu efektīvi koordinēt reaģēšanu. Situācijas apzināšanās ietver arī tādus elementus kā incidenta cēloņi, ietekme un izcelsme. Tiek atzīts, ka tas ir atkarīgs no informācijas apmaiņas un kopīgošanas attiecīgo personu starpā piemērotā formā, vienotas incidenta apraksta terminoloģijas un pietiekamas drošības.

| (21) | Reaģēt uz kiberdrošības incidentiem var daudzējādi: nosakot tehnisko pasākumus, kur divas vai vairākas struktūras kopīgi izpēta incidenta tehniskos cēloņus (piem., analizē ļaunotnes), nosakot, kādos veidos organizācijas var novērtēt, vai ir cietušas (piem., aizskāruma rādītāji), pieņemot operatīvus lēmumus par pretpasākumiem, politiskā līmenī nolemjot izmantot citus instrumentus, kā satvaru vienotai ES reakcijai uz ļaunprātīgām kiberdarbībām (10) vai ES operatīvo protokolu hibrīddraudu apkarošanai (11), un citādi – kā kurā incidentā. |
| --- | --- |

(21)

Reaģēt uz kiberdrošības incidentiem var daudzējādi: nosakot tehnisko pasākumus, kur divas vai vairākas struktūras kopīgi izpēta incidenta tehniskos cēloņus (piem., analizē ļaunotnes), nosakot, kādos veidos organizācijas var novērtēt, vai ir cietušas (piem., aizskāruma rādītāji), pieņemot operatīvus lēmumus par pretpasākumiem, politiskā līmenī nolemjot izmantot citus instrumentus, kā satvaru vienotai ES reakcijai uz ļaunprātīgām kiberdarbībām (10) vai ES operatīvo protokolu hibrīddraudu apkarošanai (11), un citādi – kā kurā incidentā.

| (22) | Plaukstošam digitālajam vienotajam tirgum būtiska ir Eiropas pilsoņu un uzņēmumu uzticēšanās digitālajiem pakalpojumiem. Tādējādi komunikācijai krīzes brīdī ir īpaši svarīga loma kiberdrošības incidentu un krīžu negatīvo seku mazināšanā. Kā līdzekli, kas ietekmē (potenciālo) agresoru no trešām valstīm uzvedību, komunikāciju var izmantot arī vienotas ES diplomātiskās reakcijas satvarā. Lai politiskā reakcija būtu efektīva, ir būtiski līdzsvarot publisko komunikāciju, kas mazina kiberdrošības incidentu un krīžu sekas, ar publisko komunikāciju, kas iespaido agresoru. |
| --- | --- |

(22)

Plaukstošam digitālajam vienotajam tirgum būtiska ir Eiropas pilsoņu un uzņēmumu uzticēšanās digitālajiem pakalpojumiem. Tādējādi komunikācijai krīzes brīdī ir īpaši svarīga loma kiberdrošības incidentu un krīžu negatīvo seku mazināšanā. Kā līdzekli, kas ietekmē (potenciālo) agresoru no trešām valstīm uzvedību, komunikāciju var izmantot arī vienotas ES diplomātiskās reakcijas satvarā. Lai politiskā reakcija būtu efektīva, ir būtiski līdzsvarot publisko komunikāciju, kas mazina kiberdrošības incidentu un krīžu sekas, ar publisko komunikāciju, kas iespaido agresoru.

| (23) | Vispārības informēšana par to, kā incidenta sekas mazināt lietotāja un organizācijas līmenī (piem., ar drošības ielāpu vai papildinošiem pasākumiem, kas ļauj izvairīties no apdraudējuma, utt.), var būt efektīvs plašapmēra kiberdrošības incidenta vai krīzes seku mazināšanas līdzeklis. |
| --- | --- |

(23)

Vispārības informēšana par to, kā incidenta sekas mazināt lietotāja un organizācijas līmenī (piem., ar drošības ielāpu vai papildinošiem pasākumiem, kas ļauj izvairīties no apdraudējuma, utt.), var būt efektīvs plašapmēra kiberdrošības incidenta vai krīzes seku mazināšanas līdzeklis.

| (24) | Izmantojot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) kiberdrošības digitālo pakalpojumu infrastruktūru, Komisija attīsta ar nosaukumu MeliCERTes pazīstamo pamatpakalpojumu platformas sadarbības mehānismu, kas uzlabo tajā piedalošos dalībvalstu CSIRT gatavību, sadarbību un reaģēšanu uz jauniem kiberdraudiem un incidentiem. Ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus par EISI dotāciju piešķiršanu Komisija līdzfinansē dalībvalstu CSIRT, lai uzlabotu to operatīvās spējas valsts līmenī. |
| --- | --- |

(24)

Izmantojot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) kiberdrošības digitālo pakalpojumu infrastruktūru, Komisija attīsta ar nosaukumu MeliCERTes pazīstamo pamatpakalpojumu platformas sadarbības mehānismu, kas uzlabo tajā piedalošos dalībvalstu CSIRT gatavību, sadarbību un reaģēšanu uz jauniem kiberdraudiem un incidentiem. Ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus par EISI dotāciju piešķiršanu Komisija līdzfinansē dalībvalstu CSIRT, lai uzlabotu to operatīvās spējas valsts līmenī.

| (25) | Būtiskas ir kiberdrošības mācības ES līmenī, jo tās veicina un uzlabo sadarbību starp dalībvalstīm un privāto sektoru. Šim nolūkam ENISA kopš 2010. gada rīko regulāras Eiropas kiberdrošības mācības (“Kibereiropa”). |
| --- | --- |

(25)

Būtiskas ir kiberdrošības mācības ES līmenī, jo tās veicina un uzlabo sadarbību starp dalībvalstīm un privāto sektoru. Šim nolūkam ENISA kopš 2010. gada rīko regulāras Eiropas kiberdrošības mācības (“Kibereiropa”).

| (26) | Secinājumos par Eiropadomes priekšsēdētāja, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja un Ziemeļatlantijas Līguma organizācijas ģenerālsekretāra kopīgās deklarācijas īstenošanu (12) Padome aicina pastiprināt sadarbību kiberdrošības mācībās, personālam savstarpēji piedaloties attiecīgās mācībās, it īpaši kiberdrošības koalīcijā un mācībās “Kibereiropa”. |
| --- | --- |

(26)

Secinājumos par Eiropadomes priekšsēdētāja, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja un Ziemeļatlantijas Līguma organizācijas ģenerālsekretāra kopīgās deklarācijas īstenošanu (12) Padome aicina pastiprināt sadarbību kiberdrošības mācībās, personālam savstarpēji piedaloties attiecīgās mācībās, it īpaši kiberdrošības koalīcijā un mācībās “Kibereiropa”.

| (27) | Apdraudējuma aina nepārtraukti mainās, un nesenie kiberdrošības incidenti liecina, ka Savienība sastopas ar augošu risku; dalībvalstīm būtu jārīkojas saskaņā ar šo ieteikumu bez ilgākas kavēšanās, katrā ziņā – pirms 2018. gada beigām, |
| --- | --- |

(27)

Apdraudējuma aina nepārtraukti mainās, un nesenie kiberdrošības incidenti liecina, ka Savienība sastopas ar augošu risku; dalībvalstīm būtu jārīkojas saskaņā ar šo ieteikumu bez ilgākas kavēšanās, katrā ziņā – pirms 2018. gada beigām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Dalībvalstīm un ES iestādēm būtu jāizveido ES satvars reaģēšanai kiberdrošības krīzēs, kurā būtu aptverti plānā minētie sadarbības mērķi un kārtība un sekots tajā aprakstītajiem vadprincipiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ES satvarā reaģēšanai kiberdrošības krīzēs būtu jānorāda attiecīgie darbību veicēji, ES iestādes un dalībvalstu iestādes visos nepieciešamajos līmeņos – tehniskā, operatīvā, stratēģiskā/politiskā – un, ja nepieciešams, darbības standartprocedūras, kurās būtu noteikts, kā tie sadarbojas ES krīzes pārvarēšanas mehānismu kontekstā. Galvenajai jābūt informācijas apmaiņas nodrošināšanai bez nepamatotas kavēšanās un reaģēšanas koordinācijai plašapmēra kiberdrošības incidentu un krīžu laikā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tālab dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu kopīgā darbā sīkāk jāformulē informācijas kopīgošanas un sadarbības protokoli. Sadarbības grupai būtu šajos jautājumos jādalās pieredzē ar attiecīgajām ES iestādēm. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to krīzes pārvarēšanas mehānismi adekvāti īsteno reaģēšanu kiberdrošības incidentu gadījumos, kā arī jāievieš nepieciešamās procedūras ES līmeņa sadarbībai ES satvara kontekstā. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Attiecībā uz pastāvošajiem ES krīzes pārvarēšanas mehānismiem dalībvalstīm kopā ar Komisijas dienestiem un EĀDD atbilstīgi reaģēšanas plānam būtu jānosaka praktiskas īstenošanas vadlīnijas savas valsts krīzes pārvarēšanas un kiberdrošības struktūru un procedūru integrācijai pastāvošajos ES krīzes pārvarēšanas mehānismos, proti, IPCR un EĀDD CRM. Dalībvalstīm īpaši būtu jānodrošina, ka pastāv piemērotas struktūras, kas ES krīzes pārvarēšanas mehānismos dara iespējamu efektīvu informācijas apriti starp valsts krīzes pārvaldības iestādēm un to pārstāvjiem ES līmenī. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto iespējas, ko dod Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) kiberdrošības digitālo pakalpojumu infrastruktūras (DSI) programma, un jāsadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu, ka pamatpakalpojumu platformas sadarbības mehānisms, kas patlaban tiek veidots, arī kiberdrošības krīžu laikā nodrošina nepieciešamās funkcijas un atbilst sadarbības prasībām. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dalībvalstīm, saņemot ENISA palīdzību un balstoties uz līdzšinējo darbu šajā jomā, būtu jāsadarbojas, izstrādājot un pieņemot vienotu terminoloģiju un formu ziņojumiem par stāvokli, kas ļautu aprakstīt kiberdrošības incidentu tehniskos cēloņus un ietekmi, lai vēl vairāk uzlabotu tehnisko un operatīvo sadarbību krīzes laikā. Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jāņem vērā pašlaik notiekošais darbs Sadarbības grupā, kas izstrādā incidentu izziņošanas vadlīnijas, it īpaši aspekti, kas saistīti ar valstu ziņojumu formu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Satvarā izklāstītās procedūras būtu jāizmēģina un vajadzības gadījumā jāpārskata atbilstoši pieredzei, ko dalībvalsts gūst no dalības valsts, reģiona un Savienības, kā arī kiberdiplomātijas un NATO kiberdrošības mācībās. Pirmām kārtām tās būtu jāizmēģina ENISA rīkotajās mācībās CyberEurope. CyberEurope 2018 ir pirmā tāda iespēja. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dalībvalstīm un ES iestādēm būtu regulāri jāvingrinās reaģēt uz plašapmēra kiberdrošības incidentiem un krīzēm valsts un Eiropas līmenī, ieskaitot politisko reaģēšanu, ja nepieciešams, un piemērotā veidā iesaistot privātā sektora struktūras. |
| --- | --- |

9.

Briselē, 2017. gada 13. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariya GABRIEL

---

(1)  Padomes secinājumi par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību “Sasniegumi un turpmākie pasākumi virzībā uz globālu kiberdrošību”, dok. 10299/11, Brisele, 2011. gada 27. maijs.

1

(2)  COM(2016) 410 final, 2016. gada 5. jūlijs.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīva (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

3

(4)  Dokuments 14540/16, 2016. gada 15. novembris.

4

(5)  Sīkāk – pielikuma par krīzes pārvaldību, sadarbības mehānismiem un reaģēšanas izpildītājiem ES līmenī 3.1. punktā.

5

(6)  Turpat.

6

(7)  Padomes 2014. gada 22. jūlija Lēmums 2014/496/KĀDP par Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas ieviešanas, darbības un izmantošanas aspektiem, kas ietekmē Eiropas Savienības drošību, un ar ko atceļ Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP (OV L 219, 25.7.2014., 53. lpp.).

7

(8)  Izstrādē, pieņemt paredzēts 2017. gada beigās.

8

(9)  Vadlīnijas iecerēts pabeigt līdz 2017. gada beigām.

9

(10)  Padomes secinājumi par satvaru vienotai ES diplomātiskajai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberdarbībām (Cyber Diplomacy Toolbox), dok. 9916/17.

10

Cyber Diplomacy Toolbox

(11)  Komisijas dienestu darba dokuments “ES operatīvais protokols hibrīddraudu apkarošanai” (EU Playbook), SWD(2016) 227 final, 2016. gada 5. jūlijs.

11

EU Playbook

(12)  ST 15283/16, 2016. gada 6. decembris.

12

---

PIELIKUMS

Plāns, kā koordinēti reaģēt uz plašapmēra pārrobežu kiberdrošības incidentiem un krīzēm

IEVADS

Šis plāns attiecas uz kiberdrošības incidentiem, kuru izraisītie traucējumi ir pārāk plaši, lai skartā dalībvalsts varētu tos pārvarēt viena pati, vai kuri skar divas vai vairākas dalībvalstis vai ES iestādes un kuru ietekme tehniskajā vai politiskajā ziņā ir tik plaša un nozīmīga, ka ir vajadzīga savlaicīga rīcībpolitikas koordinācija un reakcija Savienības politiskajā līmenī.

Šādus plašapmēra kiberdrošības incidentus uzskata par kiberdrošības krīzi.

Iestājoties ES mēroga krīzei ar kiberelementiem, reakciju Savienības politiskajā līmenī koordinē Padome, tālab izmantojot integrētos krīzes situāciju politiskās reaģēšanas (IPCR) mehānismus.

Komisijā koordinācija notiek saskaņā ar ātrās brīdināšanas sistēmu ARGUS.

Ja krīzei ir nozīmīga ārējā vai kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) dimensija, aktivizē EĀDD mehānisms reaģēšanai krīzes situācijās.

Plānā ir aprakstīts, kā šajos sekmīgi izveidotajos krīzes pārvarēšanas mehānismos būtu pilnā mērā izmantojamas esošās ES mēroga kiberdrošības struktūrvienības, kā arī sadarbības mehānismi starp dalībvalstīm.

Šajā sakarā plānā ir izklāstīti pamatprincipi (proporcionalitāte, subsidiaritāte, papildināmība un informācijas konfidencialitāte) un galvenie sadarbības mērķi (reakcijas efektivitāte, kopīga situācijas apzināšanās, publisko paziņojumu vēstījums) trīs līmeņos (stratēģiskais/politiskais, tehniskais un operatīvais), mehānismi un iesaistītie aktori, kā arī minēto galveno mērķu sasniegšanai veicamās darbības.

Plāns neaptver visu krīzes pārvarēšanas ciklu (prevencija / seku mazināšana, gatavība, reaģēšana un atgūšanās) un koncentrējas tikai uz reaģēšanas posmu. Tomēr cita starpā ir pievērsta uzmanība dažām tādām darbībām, kas attiecas uz to, kā panākt kopīgu situācijas apzināšanos.

Papildus jāuzsver, ka kiberdrošības incidenti var būt daļa no plašākas krīzes vai tie var šādu krīzi izraisīt un ietekmēt citas nozares. Tā kā sagaidāms, ka lielākajai daļai kiberdrošības krīžu būs fiziski sajūtama ietekme, visiem attiecīgajiem reaģēšanas pasākumiem jāietver gan kiberietekmes, gan nekiberietekmes mazināšanas darbības. Darbības, ar kurām reaģē uz kiberkrīzēm, būtu jākoordinē ar citiem krīzes pārvarēšanas mehānismiem ES, valstu vai nozaru līmenī.

Visbeidzot, jānorāda, ka šis plāns neaizstāj un tam nebūtu jāskar esošie nozarēm vai rīcībpolitikām specifiskie mehānismi, pasākumi vai instrumenti, piemēram, Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) programmas vajadzībām izveidotais mehānisms (1).

Pamatprincipi

Izstrādājot mērķus, apzinot vajadzīgās darbības un uzticot lomas un pienākumus attiecīgajiem dalībniekiem vai mehānismiem, tika piemēroti turpmāk uzskaitītie pamatprincipi, kuri jāievēro arī nākotnē, gatavojot īstenošanas vadlīnijas.

Proporcionalitāte. Lielākā daļa kiberdrošības incidentu, kuri skar dalībvalstis, ir tādi, kuri ne tuvu nav uzskatāmi par valsts mēroga krīzi un vēl jo mazāk par Eiropas mēroga krīzi. Pamatu dalībvalstu sadarbībai, kad tām jāreaģē uz šādiem starpgadījumiem, sniedz datordrošības incidentu reaģēšanas vienību (CSIRT) tīkls, ko izveidoja ar TID direktīvu (2). Atbilstoši CSIRT tīkla darbības standartprocedūrām (SOP) valstu CSIRT ikdienā sadarbojas un apmainās ar informāciju brīvprātīgi, tostarp vajadzības gadījumā reaģējot uz kibedrošības incidentiem, kas skar vienu vai vairākas dalībvalstis. Tāpēc plānā šīs darbības standartprocedūras būtu jāizmanto pilnā mērā, un tajās vajadzētu atspoguļot visus papildu uzdevumus, kas attiecas uz kiberdrošības krīzi.

Subsidiaritāte. Šis ir ļoti svarīgs princips. Iestājoties plašapmēra kiberdrošības incidentam vai krīzei, atbildība par reaģēšanu primāri jāuzņemas skartajām dalībvalstīm. Tomēr nozīmīga loma ir arī Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam un citām ES iestādēm, birojiem, aģentūrām un struktūrām. Šī loma ir skaidri izklāstīta IPCR mehānismos, taču to paredz arī Savienības tiesību akti, kā arī vienkārši tas, ka kiberdrošības incidenti un krīzes var ietekmēt visas saimnieciskās darbības nozares vienotajā tirgū, drošību un Savienības starptautiskās attiecības, kā arī pašas ES iestādes.

Papildināmība. Plānā ir pilnā mērā ņemti vērā esošie krīzes pārvarēšanas mehānismi ES līmenī, proti, integrētie krīzes situāciju politiskās reaģēšanas (IPCR) mehānismi, ARGUS un EĀDD mehānisms reaģēšanai krīzes situācijās, un tas šajos mehānismos integrē jaunās TID direktīvas struktūras un mehānismus, proti, CSIRT tīklu, kā arī attiecīgās aģentūras un struktūras, proti, Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA), Eiropola Eiropas Kibernoziedzības centru (Europol/EC3), ES Izlūkdatu analīzes centru (INTCEN), ES Militārā štāba Izlūkošanas nodaļu (EUMS INT), INTCEN Dežūrcentru (SITROOM), kuri kopā darbojas vienotajā izlūkdatu analīzes procedūrā (SIAC); ES Hibrīddraudu analīzes vienību (kura bāzēta INTCEN) un ES iestāžu un aģentūru datordrošības incidentu reaģēšanas vienību (CERT-EU). Šajā sakarībā plānam būtu arī jānodrošina, ka, minētajiem mehānismiem un struktūrvienībām mijiedarbojoties un sadarbojoties, tie cits citu maksimāli papildina, un vienlaikus jāraugās, lai tie pēc iespējas mazāk pārklātos.

Informācijas konfidencialitāte. Visa informācijas apmaiņa, kas notiek šā plāna kontekstā, jāveic saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem par drošību (3) un par personas datu aizsardzību, kā arī saskaņā ar Gaismas signālu protokolu (4). Neatkarīgi no tā, pēc kādas klasifikācijas shēmas informācija ir klasificēta, klasificētās informācijas apmaiņai izmanto pieejamos akreditētos rīkus (5). Personas datu apstrādē jāievēro piemērojamie ES noteikumi, jo īpaši Vispārīgā datu aizsardzības regula (6), E-privātuma direktīva (7), kā arī Regula par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti (8).

Galvenie mērķi

Šajā plānā aprakstītā sadarbība tiek īstenota, izmantojot minēto trīs līmeņu (politiskais, operatīvais un tehniskais) pieeju. Katrā līmenī sadarbība var ietvert informācijas apmaiņu, kā arī kopīgu rīcību, un tai ir šādi galvenie mērķi:

| — | nodrošināt reakcijas efektivitāti: reakcijas var būt dažādas, proti, atkarībā no konkrētā incidenta reaģēšana var izpausties kā tehnisko pasākumu apzināšana, kad divas vai vairākas struktūrvienības kopīgi izmeklē incidenta tehniskos iemeslus (piem., analizē ļaunprogrammatūru), vai tādu paņēmienu apzināšana, kas ļautu organizācijām (piem., ar aizskāruma rādītāju palīdzību) novērtēt, vai incidents tās ir ietekmējis, taču tikpat labi tie var būt operatīvi lēmumi par šādu tehnisko pasākumu piemērošanu un – politiskajā līmenī – lēmumi izmantot citus instrumentus, piem., ES diplomātisko reakciju uz ļaunprātīgām kiberdarbībām (“kiberdiplomātijas instrumentu kopums”) vai ES operatīvo protokolu hibrīddraudu apkarošanai, |
| --- | --- |

—

nodrošināt reakcijas efektivitāti: reakcijas var būt dažādas, proti, atkarībā no konkrētā incidenta reaģēšana var izpausties kā tehnisko pasākumu apzināšana, kad divas vai vairākas struktūrvienības kopīgi izmeklē incidenta tehniskos iemeslus (piem., analizē ļaunprogrammatūru), vai tādu paņēmienu apzināšana, kas ļautu organizācijām (piem., ar aizskāruma rādītāju palīdzību) novērtēt, vai incidents tās ir ietekmējis, taču tikpat labi tie var būt operatīvi lēmumi par šādu tehnisko pasākumu piemērošanu un – politiskajā līmenī – lēmumi izmantot citus instrumentus, piem., ES diplomātisko reakciju uz ļaunprātīgām kiberdarbībām (“kiberdiplomātijas instrumentu kopums”) vai ES operatīvo protokolu hibrīddraudu apkarošanai,

| — | kopīgi apzināties situāciju: lai reakcija būtu koordinēta, ir ārkārtīgi svarīgi, ka visām attiecīgajām ieinteresētajām personām visos trīs līmeņos (tehniskajā, operatīvajā, politiskajā) ir pietiekami laba izpratne par notikumu attīstību. Situācijas apzināšanās nozīmē, ka ieinteresētās personas cita starpā ir lietas kursā par incidenta cēloņu, ietekmes un izcelsmes tehnoloģiskajiem elementiem. Tā kā kiberdrošības incidenti var skart visdažādākās nozares (finanses, enerģētika, transports, veselības aprūpe u. c.), ir kritiski svarīgi, ka attiecīgā informācija atbilstošā formātā savlaicīgi sasniedz visas attiecīgās ieinteresētās personas, |
| --- | --- |

—

kopīgi apzināties situāciju: lai reakcija būtu koordinēta, ir ārkārtīgi svarīgi, ka visām attiecīgajām ieinteresētajām personām visos trīs līmeņos (tehniskajā, operatīvajā, politiskajā) ir pietiekami laba izpratne par notikumu attīstību. Situācijas apzināšanās nozīmē, ka ieinteresētās personas cita starpā ir lietas kursā par incidenta cēloņu, ietekmes un izcelsmes tehnoloģiskajiem elementiem. Tā kā kiberdrošības incidenti var skart visdažādākās nozares (finanses, enerģētika, transports, veselības aprūpe u. c.), ir kritiski svarīgi, ka attiecīgā informācija atbilstošā formātā savlaicīgi sasniedz visas attiecīgās ieinteresētās personas,

| — | vienoties par svarīgākajiem publisko paziņojumu vēstījumiem (9): saziņai krīzes gaitā ir ļoti svarīga loma kiberdrošības incidentu un krīžu negatīvo seku mazināšanā, taču to var arī izmantot kā līdzekli (potenciālo) agresoru uzvedības ietekmēšanai. Ar atbilstošu vēstījumu ir iespējams dot skaidru signālu par to, kādas sekas varētu būt diplomātiskajai atbildes reakcijai, un tādējādi ietekmēt agresoru uzvedību. Lai politiskā līmeņa reakcija būtu sekmīga, ir ļoti svarīgi panākt, ka publiskie paziņojumi nolūkā mazināt kiberdrošības incidentu un krīžu negatīvās sekas un publiskie paziņojumi nolūkā ietekmēt agresoru ir savstarpēji pārdomāti. Kiberdrošības aspektā ir ļoti svarīgi izplatīt precīzu informāciju par to, kā iedzīvotājiem rīkoties, lai mazinātu incidenta sekas (piem., instalēt “ielāpu”, veikt papildpasākumus, lai izvairītos no apdraudējuma utt.). |
| --- | --- |

—

vienoties par svarīgākajiem publisko paziņojumu vēstījumiem (9): saziņai krīzes gaitā ir ļoti svarīga loma kiberdrošības incidentu un krīžu negatīvo seku mazināšanā, taču to var arī izmantot kā līdzekli (potenciālo) agresoru uzvedības ietekmēšanai. Ar atbilstošu vēstījumu ir iespējams dot skaidru signālu par to, kādas sekas varētu būt diplomātiskajai atbildes reakcijai, un tādējādi ietekmēt agresoru uzvedību. Lai politiskā līmeņa reakcija būtu sekmīga, ir ļoti svarīgi panākt, ka publiskie paziņojumi nolūkā mazināt kiberdrošības incidentu un krīžu negatīvās sekas un publiskie paziņojumi nolūkā ietekmēt agresoru ir savstarpēji pārdomāti. Kiberdrošības aspektā ir ļoti svarīgi izplatīt precīzu informāciju par to, kā iedzīvotājiem rīkoties, lai mazinātu incidenta sekas (piem., instalēt “ielāpu”, veikt papildpasākumus, lai izvairītos no apdraudējuma utt.).

SADARBĪBA DALĪBVALSTU STARPĀ UN STARP DALĪBVALSTĪM UN ES AKTORIEM TEHNISKĀ, OPERATĪVĀ UN STRATĒĢISKĀ/POLITISKĀ LĪMENĪ

Efektīva reakcija uz plašapmēra kiberdrošības incidentiem vai krīzēm ES līmenī ir atkarīga no efektīvas tehniskas, operatīvas un stratēģiskas/politiskas sadarbības.

Katrā sadarbības līmenī iesaistītajiem aktoriem jāveic īpašas darbības attiecībā uz trīs galvenajiem mērķiem:

| — | koordinēta reakcija, |
| --- | --- |

—

koordinēta reakcija,

| — | kopīga situācijas apzināšanās, |
| --- | --- |

—

kopīga situācijas apzināšanās,

| — | publiski paziņojumi. |
| --- | --- |

—

publiski paziņojumi.

Incidenta vai krīzes laikā sadarbības zemākie līmeņi brīdinās, informēs un atbalstīs augstākos līmeņus, savukārt augstākie līmeņi attiecīgi dos norādes (10) un pieņems zemākiem līmeņiem adresētus lēmumus.

Sadarbība tehniskajā līmenī

Darbību tvērums:

| — | incidenta risināšana (11) kiberdrošības krīzes laikā, |
| --- | --- |

—

incidenta risināšana (11) kiberdrošības krīzes laikā,

| — | incidenta uzraudzība un pārraudzība, tostarp apdraudējumu un risku pastāvīga analīze. |
| --- | --- |

—

incidenta uzraudzība un pārraudzība, tostarp apdraudējumu un risku pastāvīga analīze.

Potenciālie aktori

Tehniskajā līmenī plāna centrālais sadarbības mehānisms ir CSIRT tīkls, ko vada Padomes prezidentvalsts kopā ar sekretariātu, kuru nodrošina ENISA.

| — | Dalībvalstis






  — | Kompetentās iestādes un ar TID direktīvu izveidotie vienotie kontaktpunkti |
| --- | --- | --- |

—

Dalībvalstis

—

Kompetentās iestādes un ar TID direktīvu izveidotie vienotie kontaktpunkti

| — | CSIRT |
| --- | --- |

—

CSIRT

| — | ES struktūras/biroji/aģentūras






  — | ENISA |
| --- | --- | --- |

—

ES struktūras/biroji/aģentūras

—

ENISA

| — | Eiropols/EC3 |
| --- | --- |

—

Eiropols/EC3

| — | CERT-EU |
| --- | --- |

—

CERT-EU

| — | Eiropas Komisija






  — | ERCC (diennakts operatīvais dienests, kurš atrodas ECHO ĢD) un izraudzītais vadošais dienests (CNECT ĢD vai HOME ĢD atkarībā no incidenta rakstura), Ģenerālsekretariāts (ARGUS sekretariāts), Cilvēkresursu un drošības ĢD (Drošības direktorāts), DIGIT ĢD (IT drošības operācijas) |
| --- | --- | --- |

—

Eiropas Komisija

—

ERCC (diennakts operatīvais dienests, kurš atrodas ECHO ĢD) un izraudzītais vadošais dienests (CNECT ĢD vai HOME ĢD atkarībā no incidenta rakstura), Ģenerālsekretariāts (ARGUS sekretariāts), Cilvēkresursu un drošības ĢD (Drošības direktorāts), DIGIT ĢD (IT drošības operācijas)

| — | Attiecībā uz citām ES aģentūrām (12): atbildīgais Komisijas ĢD vai EĀDD (pirmais kontaktpunkts) |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz citām ES aģentūrām (12): atbildīgais Komisijas ĢD vai EĀDD (pirmais kontaktpunkts)

| — | EĀDD






  — | SIAC (vienotā izlūkdatu analīzes procedūra – ES INTCEN un EUMS INT) |
| --- | --- | --- |

—

EĀDD

—

SIAC (vienotā izlūkdatu analīzes procedūra – ES INTCEN un EUMS INT)

| — | ES Dežūrcentrs un izraudzītais ģeogrāfiskais vai tematiskais dienests |
| --- | --- |

—

ES Dežūrcentrs un izraudzītais ģeogrāfiskais vai tematiskais dienests

| — | ES Hibrīddraudu analīzes vienība (ES INTCEN – kiberdrošība hibrīddraudu kontekstā) |
| --- | --- |

—

ES Hibrīddraudu analīzes vienība (ES INTCEN – kiberdrošība hibrīddraudu kontekstā)

Kopīga situācijas apzināšanās

| — | Lai regulāras tehniskās sadarbības ietvaros veicinātu situācijas apzināšanos Savienībā, ENISA ir regulāri jāsagatavo ES kiberdrošības tehniskās situācijas ziņojums par incidentiem un apdraudējumiem, kurš balstīts uz publiski pieejamo informāciju, ENISA veikto analīzi un ziņojumiem, ko tai snieguši dalībvalstu CSIRT (brīvprātīgi) vai ar TID direktīvu izveidotie vienotie kontaktpunkti, Eiropola Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centrs (EC3), CERT-EU un – attiecīgā gadījumā – Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) ES Izlūkdatu analīzes centrs (INTCEN). Ziņojums būtu jādara pieejams attiecīgajām Padomes un Komisijas struktūrām, Augstajam pārstāvim un priekšsēdētāja vietniekam (AP/PV) un CSIRT tīklam. |
| --- | --- |

—

Lai regulāras tehniskās sadarbības ietvaros veicinātu situācijas apzināšanos Savienībā, ENISA ir regulāri jāsagatavo ES kiberdrošības tehniskās situācijas ziņojums par incidentiem un apdraudējumiem, kurš balstīts uz publiski pieejamo informāciju, ENISA veikto analīzi un ziņojumiem, ko tai snieguši dalībvalstu CSIRT (brīvprātīgi) vai ar TID direktīvu izveidotie vienotie kontaktpunkti, Eiropola Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centrs (EC3), CERT-EU un – attiecīgā gadījumā – Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) ES Izlūkdatu analīzes centrs (INTCEN). Ziņojums būtu jādara pieejams attiecīgajām Padomes un Komisijas struktūrām, Augstajam pārstāvim un priekšsēdētāja vietniekam (AP/PV) un CSIRT tīklam.

| — | Nopietna incidenta gadījumā CSIRT tīkla priekšsēdētājs ar ENISA palīdzību sagatavo ziņojumu par ES kiberdrošības incidenta situāciju (13), kuru ar rotējošās prezidentvalsts CSIRT starpniecību iesniedz Padomes prezidentvalstij, Komisijai un AP/PV. |
| --- | --- |

—

Nopietna incidenta gadījumā CSIRT tīkla priekšsēdētājs ar ENISA palīdzību sagatavo ziņojumu par ES kiberdrošības incidenta situāciju (13), kuru ar rotējošās prezidentvalsts CSIRT starpniecību iesniedz Padomes prezidentvalstij, Komisijai un AP/PV.

| — | Visas pārējās ES aģentūras ziņo saviem attiecīgajiem atbildīgajiem ĢD, kuri savukārt ziņo Komisijas vadošajam dienestam. |
| --- | --- |

—

Visas pārējās ES aģentūras ziņo saviem attiecīgajiem atbildīgajiem ĢD, kuri savukārt ziņo Komisijas vadošajam dienestam.

| — | CERT-EU sniedz tehniskus ziņojumus CSIRT tīklam, ES iestādēm un aģentūrām (pēc vajadzības) un ARGUS (ja sistēma aktivizēta). |
| --- | --- |

—

CERT-EU sniedz tehniskus ziņojumus CSIRT tīklam, ES iestādēm un aģentūrām (pēc vajadzības) un ARGUS (ja sistēma aktivizēta).

| — | Eiropols/EC3
   (14)
  un CERT-EU sniedz tehnisko artefaktu kriminālistisko ekspertīzi un citu tehnisko informāciju CSIRT tīklam. |
| --- | --- |

—

Eiropols/EC3
   (14)
  un CERT-EU sniedz tehnisko artefaktu kriminālistisko ekspertīzi un citu tehnisko informāciju CSIRT tīklam.

| — | EĀDD SIAC – ES Hibrīddraudu analīzes vienība INTCEN vārdā ziņo attiecīgajām EĀDD struktūrvienībām. |
| --- | --- |

—

EĀDD SIAC – ES Hibrīddraudu analīzes vienība INTCEN vārdā ziņo attiecīgajām EĀDD struktūrvienībām.

Reakcija

| — | CSIRT tīkls apmainās ar incidenta tehnisko informāciju un analīzi, piemēram, IP adresēm, aizskāruma rādītājiem (15) u. c. Šāda informācija bez nepamatotas kavēšanās un ne vēlāk kā 24 stundu laikā no incidenta konstatēšanas brīža ir jāsaņem ENISA. |
| --- | --- |

—

CSIRT tīkls apmainās ar incidenta tehnisko informāciju un analīzi, piemēram, IP adresēm, aizskāruma rādītājiem (15) u. c. Šāda informācija bez nepamatotas kavēšanās un ne vēlāk kā 24 stundu laikā no incidenta konstatēšanas brīža ir jāsaņem ENISA.

| — | Saskaņā ar CSIRT tīkla darbības standartprocedūrām tīkla dalībnieki, analizējot pieejamos tehniskos artefaktus un citu ar incidentu saistīto informāciju, sadarbojas, lai noteiktu cēloņus un iespējamos tehniskos pasākumus ietekmes mazināšanai. |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar CSIRT tīkla darbības standartprocedūrām tīkla dalībnieki, analizējot pieejamos tehniskos artefaktus un citu ar incidentu saistīto informāciju, sadarbojas, lai noteiktu cēloņus un iespējamos tehniskos pasākumus ietekmes mazināšanai.

| — | ENISA, balstoties uz savām speciālajām zināšanām un ievērojot savas pilnvaras, palīdz CSIRT veikt tehniskos pasākumus (16). |
| --- | --- |

—

ENISA, balstoties uz savām speciālajām zināšanām un ievērojot savas pilnvaras, palīdz CSIRT veikt tehniskos pasākumus (16).

| — | Dalībvalstu CSIRT ar ENISA un Komisijas palīdzību koordinē tehniskos reaģēšanas pasākumus. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstu CSIRT ar ENISA un Komisijas palīdzību koordinē tehniskos reaģēšanas pasākumus.

| — | EĀDD SIAC – INTCEN vārdā ES Hibrīddraudu analīzes vienība nosaka informācijas vākšanas procesu ar mērķi apkopot sākotnējos pierādījumus. |
| --- | --- |

—

EĀDD SIAC – INTCEN vārdā ES Hibrīddraudu analīzes vienība nosaka informācijas vākšanas procesu ar mērķi apkopot sākotnējos pierādījumus.

Publiski paziņojumi

| — | CSIRT sagatavo tehniskus ieteikumus (17) un brīdinājumus par neaizsargātību (18) un tos izplata attiecīgajām kopienām un sabiedrībai, ievērojot katrā konkrētajā gadījumā piemērojamās atļaujas procedūras. |
| --- | --- |

—

CSIRT sagatavo tehniskus ieteikumus (17) un brīdinājumus par neaizsargātību (18) un tos izplata attiecīgajām kopienām un sabiedrībai, ievērojot katrā konkrētajā gadījumā piemērojamās atļaujas procedūras.

| — | ENISA palīdz sagatavot un izplatīt kopīgus CSIRT tīkla paziņojumus. |
| --- | --- |

—

ENISA palīdz sagatavot un izplatīt kopīgus CSIRT tīkla paziņojumus.

| — | ENISA savas publiskās komunikācijas darbības koordinē ar CSIRT tīklu un Komisijas preses dienestu. |
| --- | --- |

—

ENISA savas publiskās komunikācijas darbības koordinē ar CSIRT tīklu un Komisijas preses dienestu.

| — | ENISA un EC3 savas publiskās komunikācijas darbības koordinē, balstoties uz kopīgo situācijas apzināšanos, par ko vienojušās dalībvalstis. Abas minētās struktūras savas publiskās komunikācijas darbības koordinē ar Komisijas preses dienestu. |
| --- | --- |

—

ENISA un EC3 savas publiskās komunikācijas darbības koordinē, balstoties uz kopīgo situācijas apzināšanos, par ko vienojušās dalībvalstis. Abas minētās struktūras savas publiskās komunikācijas darbības koordinē ar Komisijas preses dienestu.

| — | Ja krīzei ir ārēja vai kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) dimensija, publiskā komunikācija ir jākoordinē ar EĀDD un AP/PV preses dienestu. |
| --- | --- |

—

Ja krīzei ir ārēja vai kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) dimensija, publiskā komunikācija ir jākoordinē ar EĀDD un AP/PV preses dienestu.

Sadarbība operatīvā līmenī

Darbību tvērums:

| — | sagatavoties lēmumu pieņemšanai politiskā līmenī, |
| --- | --- |

—

sagatavoties lēmumu pieņemšanai politiskā līmenī,

| — | koordinēt kiberdrošības krīzes pārvarēšanu (attiecīgā gadījumā), |
| --- | --- |

—

koordinēt kiberdrošības krīzes pārvarēšanu (attiecīgā gadījumā),

| — | novērtēt sekas un ietekmi ES līmenī, un ierosināt iespējamus ietekmes mazināšanas pasākumus. |
| --- | --- |

—

novērtēt sekas un ietekmi ES līmenī, un ierosināt iespējamus ietekmes mazināšanas pasākumus.

Potenciālie aktori

| — | Dalībvalstis






  — | Kompetentās iestādes un ar TID direktīvu izveidotie vienotie kontaktpunkti |
| --- | --- | --- |

—

Dalībvalstis

—

Kompetentās iestādes un ar TID direktīvu izveidotie vienotie kontaktpunkti

| — | CSIRT, kiberdrošības aģentūras |
| --- | --- |

—

CSIRT, kiberdrošības aģentūras

| — | Citu nozaru valsts iestādes (tāda incidenta vai krīzes gadījumā, kas skar vairākas nozares) |
| --- | --- |

—

Citu nozaru valsts iestādes (tāda incidenta vai krīzes gadījumā, kas skar vairākas nozares)

| — | ES struktūras/biroji/aģentūras






  — | ENISA |
| --- | --- | --- |

—

ES struktūras/biroji/aģentūras

—

ENISA

| — | Eiropols/EC3 |
| --- | --- |

—

Eiropols/EC3

| — | CERT-EU |
| --- | --- |

—

CERT-EU

| — | Eiropas Komisija






  — | Ģenerālsekretārs (tā vietnieks) (ARGUS process) |
| --- | --- | --- |

—

Eiropas Komisija

—

Ģenerālsekretārs (tā vietnieks) (ARGUS process)

| — | CNECT/HOME ĢD |
| --- | --- |

—

CNECT/HOME ĢD

| — | Komisijas Drošības iestāde |
| --- | --- |

—

Komisijas Drošības iestāde

| — | Citi ĢD (tāda incidenta vai krīzes gadījumā, kas skar vairākas nozares) |
| --- | --- |

—

Citi ĢD (tāda incidenta vai krīzes gadījumā, kas skar vairākas nozares)

| — | EĀDD






  — | Ģenerālsekretārs (tā vietnieks) jautājumos, kas skar reaģēšanu uz krīzēm un SIAC (ES INTCEN un EUMS INT) |
| --- | --- | --- |

—

EĀDD

—

Ģenerālsekretārs (tā vietnieks) jautājumos, kas skar reaģēšanu uz krīzēm un SIAC (ES INTCEN un EUMS INT)

| — | ES Hibrīddraudu analīzes vienība |
| --- | --- |

—

ES Hibrīddraudu analīzes vienība

| — | Padome






  — | Padomes prezidentvalsts (Kiberjautājumu horizontālās darba grupas vai Coreper
   (19) vadītāja) ar PĢS vai PDK (20) palīdzību un IPCR mehānismu (ja aktivizēti) atbalstu |
| --- | --- | --- |

—

Padome

—

Padomes prezidentvalsts (Kiberjautājumu horizontālās darba grupas vai Coreper
   (19) vadītāja) ar PĢS vai PDK (20) palīdzību un IPCR mehānismu (ja aktivizēti) atbalstu

Situācijas apzināšanās

| — | Atbalsta sniegšana politisku/stratēģisku situācijas ziņojumu sagatavošanā (piem., ISAA IPCR aktivizēšanas gadījumā). |
| --- | --- |

—

Atbalsta sniegšana politisku/stratēģisku situācijas ziņojumu sagatavošanā (piem., ISAA IPCR aktivizēšanas gadījumā).

| — | Padomes Kiberjautājumu horizontālā darba grupa sagatavo attiecīgi Coreper vai PDK sanāksmi. |
| --- | --- |

—

Padomes Kiberjautājumu horizontālā darba grupa sagatavo attiecīgi Coreper vai PDK sanāksmi.

| — | IPCR aktivizēšanas gadījumā:






  — | lai palīdzētu sagatavoties Coreper vai PDK sanāksmei, prezidentvalsts var sasaukt apaļā galda sanāksmes, kurās piedalās attiecīgās ieinteresētās personas no dalībvalstīm, kā arī iestādes, aģentūras un trešās puses, piemēram, trešās valstis un starptautiskās organizācijas. Tās ir krīzes sanāksmes, kuru mērķis ir identificēt trūkumus un sagatavot priekšlikumus rīcībai attiecībā uz transversāliem jautājumiem; |
| --- | --- | --- |

—

IPCR aktivizēšanas gadījumā:

—

lai palīdzētu sagatavoties Coreper vai PDK sanāksmei, prezidentvalsts var sasaukt apaļā galda sanāksmes, kurās piedalās attiecīgās ieinteresētās personas no dalībvalstīm, kā arī iestādes, aģentūras un trešās puses, piemēram, trešās valstis un starptautiskās organizācijas. Tās ir krīzes sanāksmes, kuru mērķis ir identificēt trūkumus un sagatavot priekšlikumus rīcībai attiecībā uz transversāliem jautājumiem;

| — | Komisijas vadošais dienests vai EĀDD, kas vada ISAA, sagatavo ISAA ziņojumu, kurā ņemta vērā ENISA, CSIRT tīkla, Eiropola/EC3, EUMS INT, INTCEN un citu attiecīgo aktoru sniegtā informācija. ISAA ziņojums ir ES mēroga novērtējums, kurš ir balstīts uz korelāciju starp tehniskiem incidentiem un krīzes novērtējumu (apdraudējuma analīze, riska novērtējums, netehniska rakstura sekas un ietekme, ar kiberdrošību nesaistīti incidenta vai krīzes aspekti u. c.) un ir pielāgots operatīvā un politiskā līmeņa vajadzībām. |
| --- | --- |

—

Komisijas vadošais dienests vai EĀDD, kas vada ISAA, sagatavo ISAA ziņojumu, kurā ņemta vērā ENISA, CSIRT tīkla, Eiropola/EC3, EUMS INT, INTCEN un citu attiecīgo aktoru sniegtā informācija. ISAA ziņojums ir ES mēroga novērtējums, kurš ir balstīts uz korelāciju starp tehniskiem incidentiem un krīzes novērtējumu (apdraudējuma analīze, riska novērtējums, netehniska rakstura sekas un ietekme, ar kiberdrošību nesaistīti incidenta vai krīzes aspekti u. c.) un ir pielāgots operatīvā un politiskā līmeņa vajadzībām.

| — | ARGUS aktivizēšanas gadījumā:






  — | CERT-EU un EC3
   (21) tiešā veidā dod ieguldījumu informācijas apmaiņā Komisijā. |
| --- | --- | --- |

—

ARGUS aktivizēšanas gadījumā:

—

CERT-EU un EC3
   (21) tiešā veidā dod ieguldījumu informācijas apmaiņā Komisijā.

| — | Ja ir aktivizēts EĀDD mehānisms reaģēšanai krīzes situācijās:






  — | SIAC pastiprinās informācijas vākšanu un apkopos informāciju no visiem avotiem, kā arī sagatavos incidenta analīzi un novērtējumu. |
| --- | --- | --- |

—

Ja ir aktivizēts EĀDD mehānisms reaģēšanai krīzes situācijās:

—

SIAC pastiprinās informācijas vākšanu un apkopos informāciju no visiem avotiem, kā arī sagatavos incidenta analīzi un novērtējumu.

Reakcija (pēc politiska līmeņa pieprasījuma)

| — | Pārrobežu sadarbība ar vienoto kontaktpunktu un valstu kompetentajām iestādēm (TID direktīva) ar mērķi mazināt sekas un ietekmi. |
| --- | --- |

—

Pārrobežu sadarbība ar vienoto kontaktpunktu un valstu kompetentajām iestādēm (TID direktīva) ar mērķi mazināt sekas un ietekmi.

| — | Visu to tehnisko ietekmes mazināšanas pasākumu aktivizēšana un tehnisko spēju koordinēšana, kas nepieciešamas, lai apturētu vai mazinātu uzbrukumu ietekmi uz skartajām informācijas sistēmām. |
| --- | --- |

—

Visu to tehnisko ietekmes mazināšanas pasākumu aktivizēšana un tehnisko spēju koordinēšana, kas nepieciešamas, lai apturētu vai mazinātu uzbrukumu ietekmi uz skartajām informācijas sistēmām.

| — | Sadarbība un, ja tā ir nolemts, tehnisko spēju koordinācija ar mērķi nodrošināt kopīgu vai sadarbīgu reakciju saskaņā ar
  CSIRT tīkla

  SOP. |
| --- | --- |

—

Sadarbība un, ja tā ir nolemts, tehnisko spēju koordinācija ar mērķi nodrošināt kopīgu vai sadarbīgu reakciju saskaņā ar
  CSIRT tīkla

  SOP.

| — | Izvērtējuma veikšana par to, vai ir nepieciešams sadarboties ar attiecīgajām trešajām pusēm. |
| --- | --- |

—

Izvērtējuma veikšana par to, vai ir nepieciešams sadarboties ar attiecīgajām trešajām pusēm.

| — | Lēmumu pieņemšana ARGUS procesā (ja aktivizēts). |
| --- | --- |

—

Lēmumu pieņemšana ARGUS procesā (ja aktivizēts).

| — | Lēmumu sagatavošana un koordinācijas īstenošana saskaņā ar IPCR mehānismiem (ja aktivizēti). |
| --- | --- |

—

Lēmumu sagatavošana un koordinācijas īstenošana saskaņā ar IPCR mehānismiem (ja aktivizēti).

| — | Atbalsta sniegšana EĀDD lēmumu pieņemšanā, izmantojot EĀDD mehānismu reaģēšanai krīzes situācijās (ja aktivizēts), tostarp attiecībā uz sakariem ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, kā arī jebkuru pasākumu, kura mērķis ir aizsargāt KDAP misijas un operācijas un ES delegācijas. |
| --- | --- |

—

Atbalsta sniegšana EĀDD lēmumu pieņemšanā, izmantojot EĀDD mehānismu reaģēšanai krīzes situācijās (ja aktivizēts), tostarp attiecībā uz sakariem ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, kā arī jebkuru pasākumu, kura mērķis ir aizsargāt KDAP misijas un operācijas un ES delegācijas.

Publiski paziņojumi

| — | Vienoties par publiskiem vēstījumiem, kas saistīti ar incidentu. |
| --- | --- |

—

Vienoties par publiskiem vēstījumiem, kas saistīti ar incidentu.

| — | Ja krīzei ir ārēja vai kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) dimensija, publiskā komunikācija ir jākoordinē ar EĀDD un AP/PV preses dienestu. |
| --- | --- |

—

Ja krīzei ir ārēja vai kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) dimensija, publiskā komunikācija ir jākoordinē ar EĀDD un AP/PV preses dienestu.

Sadarbība stratēģiskā/politiskā līmenī

Potenciālie aktori

| — | Dalībvalstīs – par kiberdrošību atbildīgie ministri |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīs – par kiberdrošību atbildīgie ministri

| — | Eiropadomē – priekšsēdētājs |
| --- | --- |

—

Eiropadomē – priekšsēdētājs

| — | Padomē – valsts, kura rotācijas kārtībā pilda prezidentvalsts pienākumus |
| --- | --- |

—

Padomē – valsts, kura rotācijas kārtībā pilda prezidentvalsts pienākumus

| — | Ja pasākumi ietilpst “Kiberdiplomātijas instrumentu kopumā”, PDK un horizontālā darba grupa |
| --- | --- |

—

Ja pasākumi ietilpst “Kiberdiplomātijas instrumentu kopumā”, PDK un horizontālā darba grupa

| — | Eiropas Komisijā – priekšsēdētājs vai deleģēts priekšsēdētāja vietnieks / Komisijas loceklis |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijā – priekšsēdētājs vai deleģēts priekšsēdētāja vietnieks / Komisijas loceklis

| — | Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietniece |
| --- | --- |

—

Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietniece

Darbību tvērums. Gan kiberdrošības, gan ar to nesaistītu krīzes aspektu stratēģiska un politiska vadība, tostarp pasākumi saskaņā ar satvaru vienotai ES diplomātiskai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberdarbībām.

Kopīga situācijas apzināšanās

| — | Apzināt ietekmi, ko Savienības darbībā rada krīzes izraisīti traucējumi. |
| --- | --- |

—

Apzināt ietekmi, ko Savienības darbībā rada krīzes izraisīti traucējumi.

Reakcija

| — | Aktivizēt papildu krīzes pārvarēšanas mehānismus/instrumentus atkarībā no incidenta veida un ietekmes. Šie pasākumi var ietvert, piemēram, civilās aizsardzības mehānismu. |
| --- | --- |

—

Aktivizēt papildu krīzes pārvarēšanas mehānismus/instrumentus atkarībā no incidenta veida un ietekmes. Šie pasākumi var ietvert, piemēram, civilās aizsardzības mehānismu.

| — | Veikt pasākumus, kas ietilpst satvarā vienotai ES diplomātiskajai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberdarbībām. |
| --- | --- |

—

Veikt pasākumus, kas ietilpst satvarā vienotai ES diplomātiskajai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberdarbībām.

| — | Darīt pieejamu ārkārtas atbalstu cietušajām dalībvalstīm, piemēram, aktivizējot kiberdrošības ātrās reaģēšanas fondu ārkārtas situācijās (22), kad tas būs pieejams. |
| --- | --- |

—

Darīt pieejamu ārkārtas atbalstu cietušajām dalībvalstīm, piemēram, aktivizējot kiberdrošības ātrās reaģēšanas fondu ārkārtas situācijās (22), kad tas būs pieejams.

| — | Ja tas ir lietderīgi, sadarbība un koordinācija ar starptautiskām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO), Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un jo īpaši – NATO. |
| --- | --- |

—

Ja tas ir lietderīgi, sadarbība un koordinācija ar starptautiskām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO), Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un jo īpaši – NATO.

| — | Novērtēt valsts drošības un aizsardzības aspektus. |
| --- | --- |

—

Novērtēt valsts drošības un aizsardzības aspektus.

Publiskā komunikācija

Lemt par kopēju publiskās komunikācijas stratēģiju.

KOORDINĒTA DALĪBVALSTU REAKCIJA ES LĪMENĪ IPCR MEHĀNISMU IETVAROS

Atbilstoši papildināmības principam ES līmenī šajā iedaļā aplūkoti un jo īpaši uzmanība vērsta uz galveno mērķi un pienākumiem un pasākumiem, kas IPCR procesa ietvaros ir dalībvalstu iestādēm, CSIRT tīklam, ENISA, CERT-EU, Europol/EC3, INTCEN, ES Hibrīddraudu analīzes vienībai un Padomes kiberjautājumu horizontālajai darba grupai. Tiek pieņemts, ka aktori rīkojas saskaņā ar noteiktajām procedūrām ES vai valsts līmenī.

Ir svarīgi atzīmēt, ka, kā redzams 1. attēlā, neatkarīgi no ES krīzes pārvarēšanas mehānismu aktivizēšanas rīcība valsts līmenī, kā arī sadarbība CSIRT tīklā (vajadzības gadījumā) notiek jebkura incidenta/krīzes laikā, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus.

1. attēls

Kiberdrošības incidents/reaģēšana krīzes situācijā ES līmenī

Image 1

Visas turpmāk aprakstītās darbības jāveic saskaņā ar un ievērojot sekojošas darbības standartprocedūras/sadarbības mehānismu noteikumus, un tām jāatbilst atsevišķu aktoru un iestāžu noteiktajām pilnvarām un kompetencēm. Lai panāktu vislabāko iespējamo sadarbību un efektīvu reaģēšanu uz plašapmēra kiberdrošības incidentiem un krīzēm, šīm procedūrām/noteikumiem var būt vajadzīgi daži papildinājumi vai grozījumi.

Jebkurā konkrētā incidentā ne vienmēr var būt nepieciešama visu turpmāk minēto aktoru rīcība. Tomēr plānā un sadarbības mehānismu attiecīgajās darbības standartprocedūrās vajadzētu paredzēt to iespējamo līdzdalību.

Ņemot vērā kiberdrošības incidenta vai krīzes iespējamo atšķirīgo ietekmi uz sabiedrību, nozaru aktoru izteikti elastīgu līdzdalību visos līmeņos un jebkādu atbilstošu reaģēšanu nodrošināt palīdzēs gan ar kiberdrošību saistīti, gan ar to nesaistīti draudu mazināšanas pasākumi.

Kiberdrošības krīzes pārvarēšana – kiberdrošības integrēšana IPCR procesā

IPCR mehānismi, kas aprakstīti IPCR darbības standartprocedūrās (23), secīgi norit atbilstoši turpmāk aprakstītajiem posmiem (dažu posmu izmantošana būs atkarīga no situācijas).

Katrā posmā tiek precizētas ar kiberdrošību saistītas darbības un aktori. Lasītāju ērtībai katrā posmā vispirms ir teksts no IPCR SOP un tad izklāstītas ar plānu saistītās darbības. Šī pakāpeniskā pieeja ļauj arī skaidri identificēt esošos trūkumus vajadzīgajās spējās un procedūrās, kuri kavē efektīvu reakciju uz kiberdrošības krīzēm.

Tālāk 2. attēlā (24) ir grafisks IPCR process, kurā ieviestie jaunie elementi izcelti ar zilu krāsu.

2. attēls

Ar kiberdrošību saistītie IPCR elementi

Image 2

Piezīme. Ņemot vērā kiberjomā esošo hibrīddraudu īpašības (tie ir izstrādāti tā, lai nepārsniegtu atpazīstamas krīzes slieksni), ES nepieciešams veikt preventīvus un gatavības pasākumus. ES hibrīddraudu analīzes vienībai ir uzdots ātri analizēt attiecīgos incidentus un informēt attiecīgās koordinācijas struktūras. Regulāri ziņojumi no analīzes vienības var palīdzēt informēt nozaru politikas izstrādātājus un tādējādi paaugstināt gatavības līmeni.

| — | 1. posms – regulāra nozaru uzraudzība un brīdināšana. Esošie, regulārie ziņojumi par nozaru stāvokli un brīdinājumi sniedz Padomes prezidentvalstij norādes par potenciālu krīzi un tās iespējamo attīstību.






  — | Konstatētais trūkums. Patlaban attiecībā uz kiberdrošības incidentiem (un draudiem) ES līmenī nav regulāru un saskaņotu kiberdrošības situācijas ziņojumu un brīdinājumu. |
| --- | --- | --- |

—

1. posms – regulāra nozaru uzraudzība un brīdināšana. Esošie, regulārie ziņojumi par nozaru stāvokli un brīdinājumi sniedz Padomes prezidentvalstij norādes par potenciālu krīzi un tās iespējamo attīstību.

—

Konstatētais trūkums. Patlaban attiecībā uz kiberdrošības incidentiem (un draudiem) ES līmenī nav regulāru un saskaņotu kiberdrošības situācijas ziņojumu un brīdinājumu.

| — | Plāns: ES kiberdrošības situācijas pārraudzība/ziņošana







  — | ENISA regulāri sagatavos ES kiberdrošības tehniskās situācijas ziņojumu par incidentiem un draudiem, kurš balstīts uz publiski pieejamo informāciju, ENISA veikto analīzi un ziņojumiem, ko tai snieguši dalībvalstu CSIRT (brīvprātīgi) vai ar TID direktīvu izveidotie vienotie kontaktpunkti, Eiropola Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centrs (EC3), CERT-EU un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) ES Izlūkdatu analīzes centrs (INTCEN). Ziņojums būtu jādara pieejams attiecīgajām Padomes un Komisijas struktūrām un CSIRT tīklam. |
| --- | --- | --- |

—

Plāns: ES kiberdrošības situācijas pārraudzība/ziņošana

—

ENISA regulāri sagatavos ES kiberdrošības tehniskās situācijas ziņojumu par incidentiem un draudiem, kurš balstīts uz publiski pieejamo informāciju, ENISA veikto analīzi un ziņojumiem, ko tai snieguši dalībvalstu CSIRT (brīvprātīgi) vai ar TID direktīvu izveidotie vienotie kontaktpunkti, Eiropola Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centrs (EC3), CERT-EU un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) ES Izlūkdatu analīzes centrs (INTCEN). Ziņojums būtu jādara pieejams attiecīgajām Padomes un Komisijas struktūrām un CSIRT tīklam.

| — | SIAC vārdā ES hibrīddraudu analīzes vienībai būtu jāizveido ES kiberdrošības darbības situācijas ziņojums. Ziņojums arī atbalstīs satvaru vienotai ES diplomātiskajai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberdarbībām. |
| --- | --- |

—

SIAC vārdā ES hibrīddraudu analīzes vienībai būtu jāizveido ES kiberdrošības darbības situācijas ziņojums. Ziņojums arī atbalstīs satvaru vienotai ES diplomātiskajai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberdarbībām.

| — | Abi ziņojumi tiek izplatīti ES un valstu ieinteresētajām personām, lai veicinātu to izpratni par situāciju, informētu lēmumu pieņēmējus un veicinātu pārrobežu reģionālo sadarbību. |
| --- | --- |

—

Abi ziņojumi tiek izplatīti ES un valstu ieinteresētajām personām, lai veicinātu to izpratni par situāciju, informētu lēmumu pieņēmējus un veicinātu pārrobežu reģionālo sadarbību.

Pēc incidenta konstatēšanas

| — | 2. posms – analīze un ieteikumi. Balstoties uz pieejamo pārraudzību un brīdināšanu, Komisijas dienesti, EĀDD un PĢS cits citu informē par iespējamo notikumu attīstību, lai būtu gatavi sniegt ieteikumus prezidentvalstij par iespējamo IPCR aktivizēšanu (pilnībā vai informācijas apmaiņas režīmā).






  — | Plāns:







  — | Komisijā – CNECT ĢD, HOME ĢD, Cilvēkresursu un drošības ĢD (Drošības direktorāts) un DIGIT ĢD, ko atbalsta ENISA, EC3 un CERT-EU. |
| --- | --- | --- | --- |

—

2. posms – analīze un ieteikumi. Balstoties uz pieejamo pārraudzību un brīdināšanu, Komisijas dienesti, EĀDD un PĢS cits citu informē par iespējamo notikumu attīstību, lai būtu gatavi sniegt ieteikumus prezidentvalstij par iespējamo IPCR aktivizēšanu (pilnībā vai informācijas apmaiņas režīmā).

—

Plāns:

—

Komisijā – CNECT ĢD, HOME ĢD, Cilvēkresursu un drošības ĢD (Drošības direktorāts) un DIGIT ĢD, ko atbalsta ENISA, EC3 un CERT-EU.

| — | EĀDD. Pamatojoties uz SITROOM veikto darbu un informācijas avotiem, ES hibrīddraudu analīzes vienība sniedz informāciju par situāciju un potenciālajiem hibrīddraudiem, tostarp kiberddraudiem, kas skar ES un tās partnerus. Tādēļ, ja ES hibrīddraudu analīzes vienības analīze un novērtējums norāda uz iespējamiem draudiem, kas vērsti pret kādu dalībvalsti, partnervalsti vai organizāciju, INTCEN saskaņā ar noteiktajām procedūrām informāciju sniedz (pirmkārt) operatīvajā līmenī. Tad operatīvajā līmenī tiek sagatavoti ieteikumi politiski stratēģiskajam līmenim, tostarp par krīzes pārvarēšanas mehānismu iespējamo aktivizēšanu uzraudzības režīmā (piemēram, EĀDD mehānisms reaģēšanai krīzes situācijās vai IPCR uzraudzības lapa). |
| --- | --- |

—

EĀDD. Pamatojoties uz SITROOM veikto darbu un informācijas avotiem, ES hibrīddraudu analīzes vienība sniedz informāciju par situāciju un potenciālajiem hibrīddraudiem, tostarp kiberddraudiem, kas skar ES un tās partnerus. Tādēļ, ja ES hibrīddraudu analīzes vienības analīze un novērtējums norāda uz iespējamiem draudiem, kas vērsti pret kādu dalībvalsti, partnervalsti vai organizāciju, INTCEN saskaņā ar noteiktajām procedūrām informāciju sniedz (pirmkārt) operatīvajā līmenī. Tad operatīvajā līmenī tiek sagatavoti ieteikumi politiski stratēģiskajam līmenim, tostarp par krīzes pārvarēšanas mehānismu iespējamo aktivizēšanu uzraudzības režīmā (piemēram, EĀDD mehānisms reaģēšanai krīzes situācijās vai IPCR uzraudzības lapa).

| — | CSIRT tīkla priekšsēdētājs ar ENISA palīdzību sagatavo ziņojumu par ES kiberdrošības incidenta situāciju (25), kuru ar rotējošās prezidentvalsts CSIRT starpniecību iesniedz Padomes prezidentvalstij, Komisijai un AP/PV. |
| --- | --- |

—

CSIRT tīkla priekšsēdētājs ar ENISA palīdzību sagatavo ziņojumu par ES kiberdrošības incidenta situāciju (25), kuru ar rotējošās prezidentvalsts CSIRT starpniecību iesniedz Padomes prezidentvalstij, Komisijai un AP/PV.

| — | 3. posms – novērtējums/lēmums par

  IPCR

  aktivizēšanu. Prezidentvalsts izvērtē, vai ir vajadzīga politikas koordinācija, informācijas apmaiņa vai lēmumu pieņemšana ES līmenī. Lai to panāktu, prezidentvalsts var sasaukt neoficiālu apaļā galda sanāksmi. Prezidentvalsts sākotnēji nosaka jomas, kur vajadzīga Coreper vai Padomes iesaistīšanās. Tas veidos pamatu Integrēto situācijas apzināšanās un analīzes (ISAA) ziņojumu izveides vadlīnijām. Ņemot vērā krīzes raksturojumu, tās iespējamās sekas un ar to saistītās politiskās vajadzības, prezidentvalsts lems par attiecīgo Padomes darba grupu un/vai Coreper, un/vai PDK sanāksmju sasaukšanas lietderību.






  — | Plāns:







  — | apaļā galda dalībnieki:






  — | Komisijas dienesti un EĀDD, kas konsultēs prezidentvalsti savās attiecīgajās kompetences jomās |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

3. posms – novērtējums/lēmums par

  IPCR

  aktivizēšanu. Prezidentvalsts izvērtē, vai ir vajadzīga politikas koordinācija, informācijas apmaiņa vai lēmumu pieņemšana ES līmenī. Lai to panāktu, prezidentvalsts var sasaukt neoficiālu apaļā galda sanāksmi. Prezidentvalsts sākotnēji nosaka jomas, kur vajadzīga Coreper vai Padomes iesaistīšanās. Tas veidos pamatu Integrēto situācijas apzināšanās un analīzes (ISAA) ziņojumu izveides vadlīnijām. Ņemot vērā krīzes raksturojumu, tās iespējamās sekas un ar to saistītās politiskās vajadzības, prezidentvalsts lems par attiecīgo Padomes darba grupu un/vai Coreper, un/vai PDK sanāksmju sasaukšanas lietderību.

—

Plāns:

—

apaļā galda dalībnieki:

—

Komisijas dienesti un EĀDD, kas konsultēs prezidentvalsti savās attiecīgajās kompetences jomās

| — | Dalībvalstu pārstāvji kiberjautājumu horizontālajās darba grupās ar ekspertiem no galvaspilsētām (CSIRT, kiberdrošības kompetentās iestādes u. c.) |
| --- | --- |

—

Dalībvalstu pārstāvji kiberjautājumu horizontālajās darba grupās ar ekspertiem no galvaspilsētām (CSIRT, kiberdrošības kompetentās iestādes u. c.)

| — | Politiskās/stratēģiskās vadlīnijas ISAA ziņojumiem, kas sagatavotas, balstoties uz jaunāko ziņojumu par ES kiberdrošības incidenta situāciju un apaļā galda dalībnieku sniegto papildu informāciju |
| --- | --- |

—

Politiskās/stratēģiskās vadlīnijas ISAA ziņojumiem, kas sagatavotas, balstoties uz jaunāko ziņojumu par ES kiberdrošības incidenta situāciju un apaļā galda dalībnieku sniegto papildu informāciju

| — | Attiecīgās darba grupas un komitejas:






  — | kiberjautājumu horizontālā darba grupa |
| --- | --- | --- |

—

Attiecīgās darba grupas un komitejas:

—

kiberjautājumu horizontālā darba grupa

Komisija, EĀDD un PĢS, pilnībā vienojoties un saistoties ar prezidentvalsti, var arī pieņemt lēmumu IPCR aktivizēt informācijas apmaiņas režīmā, ģenerējot krīzes lapu, lai sagatavotos iespējamai pilnīgai aktivizēšanai.

| — | 4. posms –

  IPCR

  aktivēšana/informācijas vākšana un apmaiņa. Pēc aktivizēšanas (pilnībā vai informācijas apmaiņas režīmā) IPCR tīmekļa platformā ģenerē krīzes lapu, kas ļauj veikt konkrētas informācijas apmaiņu, galveno uzmanību pievēršot aspektiem, kas sekmēs ISAA izstrādi un sagatavošanos diskusijai politiskā līmenī. To, kurš (kāds no Komisijas dienestiem vai EĀDD) kļūs par ISAA vadošos dienestu, noteiks konkrētā gadījuma apstākļi. |
| --- | --- |

—

4. posms –

  IPCR

  aktivēšana/informācijas vākšana un apmaiņa. Pēc aktivizēšanas (pilnībā vai informācijas apmaiņas režīmā) IPCR tīmekļa platformā ģenerē krīzes lapu, kas ļauj veikt konkrētas informācijas apmaiņu, galveno uzmanību pievēršot aspektiem, kas sekmēs ISAA izstrādi un sagatavošanos diskusijai politiskā līmenī. To, kurš (kāds no Komisijas dienestiem vai EĀDD) kļūs par ISAA vadošos dienestu, noteiks konkrētā gadījuma apstākļi.

| — | 5. posms –

  ISAA

  izstrāde. Tiks uzsākta ISAA ziņojumu izstrāde. Komisija/EĀDD izdos ISAA ziņojumus, kā izklāstīts ISAA SOP, un var turpmāk veicināt informācijas apmaiņu IPCR tīmekļa platformā vai izdot konkrētus informācijas pieprasījumus. ISAA ziņojumi tiks izstrādāti atbilstoši politiskā līmeņa (t. i., Coreper vai Padomes) vajadzībām, kā noteikusi prezidentvalsts un norādīts tās vadlīnijās, tādējādi sniedzot stratēģisku pārskatu par situāciju un ļaujot sarīkot uz informāciju balstītas debates par prezidentvalsts noteiktiem darba kārtības jautājumiem. Saskaņā ar ISAA SOP kiberdrošības krīzes veids noteiks, vai ISAA ziņojumu sagatavo kāds no Komisijas dienestiem (CNECT ĢD, HOME ĢD) vai EĀDD.
  Pēc IPCR aktivizēšanas prezidentvalsts izklāstīs konkrētās jomas, uz ko ISAA koncentrēties, lai atbalstītu politikas koordinācijas un/vai lēmumu pieņemšanas procesu Padomē. Pēc apspriešanās ar Komisijas dienestiem/EĀDD prezidentvalsts konkretizēs arī ziņojuma termiņu.






  — | Plāns:







  — | ISAA ziņojumā ir ietverts attiecīgu dienestu ieguldījums, tostarp no:






  — | CSIRT tīkla – ziņojums par ES kiberdrošības incidenta situāciju; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

5. posms –

  ISAA

  izstrāde. Tiks uzsākta ISAA ziņojumu izstrāde. Komisija/EĀDD izdos ISAA ziņojumus, kā izklāstīts ISAA SOP, un var turpmāk veicināt informācijas apmaiņu IPCR tīmekļa platformā vai izdot konkrētus informācijas pieprasījumus. ISAA ziņojumi tiks izstrādāti atbilstoši politiskā līmeņa (t. i., Coreper vai Padomes) vajadzībām, kā noteikusi prezidentvalsts un norādīts tās vadlīnijās, tādējādi sniedzot stratēģisku pārskatu par situāciju un ļaujot sarīkot uz informāciju balstītas debates par prezidentvalsts noteiktiem darba kārtības jautājumiem. Saskaņā ar ISAA SOP kiberdrošības krīzes veids noteiks, vai ISAA ziņojumu sagatavo kāds no Komisijas dienestiem (CNECT ĢD, HOME ĢD) vai EĀDD.

Pēc IPCR aktivizēšanas prezidentvalsts izklāstīs konkrētās jomas, uz ko ISAA koncentrēties, lai atbalstītu politikas koordinācijas un/vai lēmumu pieņemšanas procesu Padomē. Pēc apspriešanās ar Komisijas dienestiem/EĀDD prezidentvalsts konkretizēs arī ziņojuma termiņu.

—

Plāns:

—

ISAA ziņojumā ir ietverts attiecīgu dienestu ieguldījums, tostarp no:

—

CSIRT tīkla – ziņojums par ES kiberdrošības incidenta situāciju;

| — | EC3, SITROOM, ES hibrīddraudu analīzes vienības, CERT-EU. ES hibrīddraudu analīzes vienība pēc vajadzības atbalstīs un sniegs ieguldījumu ISAA vadošajam dienestam un IPCR apaļajam galdam; |
| --- | --- |

—

EC3, SITROOM, ES hibrīddraudu analīzes vienības, CERT-EU. ES hibrīddraudu analīzes vienība pēc vajadzības atbalstīs un sniegs ieguldījumu ISAA vadošajam dienestam un IPCR apaļajam galdam;

| — | ES nozaru aģentūrām un struktūrām atkarībā no skartajām nozarēm; |
| --- | --- |

—

ES nozaru aģentūrām un struktūrām atkarībā no skartajām nozarēm;

| — | dalībvalstu iestādēm (izņemot CSIRT). |
| --- | --- |

—

dalībvalstu iestādēm (izņemot CSIRT).

| — | ISAA devuma apkopošana (26):






  — | Komisija un ES aģentūras. ARGUS IT sistēma nodrošinās ISAA iekšējo pamattīklu. ES aģentūras nosūta savus ieguldījumus saviem attiecīgajiem ĢD, kuri savukārt ievadīs attiecīgo informāciju ARGUS sistēmā. Komisijas dienesti un aģentūras vāks informāciju no esošajiem nozaru tīkliem ar dalībvalstīm un starptautiskām organizācijām un no citiem attiecīgiem avotiem. |
| --- | --- | --- |

—

ISAA devuma apkopošana (26):

—

Komisija un ES aģentūras. ARGUS IT sistēma nodrošinās ISAA iekšējo pamattīklu. ES aģentūras nosūta savus ieguldījumus saviem attiecīgajiem ĢD, kuri savukārt ievadīs attiecīgo informāciju ARGUS sistēmā. Komisijas dienesti un aģentūras vāks informāciju no esošajiem nozaru tīkliem ar dalībvalstīm un starptautiskām organizācijām un no citiem attiecīgiem avotiem.

| — | Attiecībā uz EĀDD. ES Dežūrcentrs, ko atbalsta pārējās attiecīgās EĀDD struktūrvienības, nodrošinās iekšējo pamattīklu un vienotu kontaktpunktu ISAA. EĀDD vāks informāciju no trešām valstīm un attiecīgām starptautiskajām organizācijām. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz EĀDD. ES Dežūrcentrs, ko atbalsta pārējās attiecīgās EĀDD struktūrvienības, nodrošinās iekšējo pamattīklu un vienotu kontaktpunktu ISAA. EĀDD vāks informāciju no trešām valstīm un attiecīgām starptautiskajām organizācijām.

| — | 6. posms – prezidentvalsts neformālā apaļā galda sagatavošana. Prezidentvalsts, kam palīdz Padomes Ģenerālsekretariāts, noteiks prezidentvalsts neformālā apaļā galda sanāksmes laiku, darba kārtību, dalībniekus un sagaidāmo rezultātu (iespējamos nodevumus). Padomes Ģenerālsekretariāts prezidentūras vārdā nodos attiecīgu informāciju IPRC tīmekļa platformai un izdos paziņojumu par sanāksmi. |
| --- | --- |

—

6. posms – prezidentvalsts neformālā apaļā galda sagatavošana. Prezidentvalsts, kam palīdz Padomes Ģenerālsekretariāts, noteiks prezidentvalsts neformālā apaļā galda sanāksmes laiku, darba kārtību, dalībniekus un sagaidāmo rezultātu (iespējamos nodevumus). Padomes Ģenerālsekretariāts prezidentūras vārdā nodos attiecīgu informāciju IPRC tīmekļa platformai un izdos paziņojumu par sanāksmi.

| — | 7. posms – prezidentūras apaļais galds/sagatavošanas pasākumi ES politiskajai koordinācijai/lēmumu pieņemšanai. Prezidentvalsts rīkos neformālu apaļo galdu, lai pārskatītu situāciju un sagatavotu un pārskatītu jautājumus, kas iesniedzami izskatīšanai Coreper vai Padomei. Neformālais prezidentvalsts apaļais galds būs arī forums visu Coreper/Padomei iesniedzamo rīcības priekšlikumu izstrādāšanai, pārskatīšanai un apspriešanai.






  — | Plāns:







  — | Padomes Kiberjautājumu horizontālajai darba grupai būtu jāsagatavo PDK vai Coreper sanāksme. |
| --- | --- | --- | --- |

—

7. posms – prezidentūras apaļais galds/sagatavošanas pasākumi ES politiskajai koordinācijai/lēmumu pieņemšanai. Prezidentvalsts rīkos neformālu apaļo galdu, lai pārskatītu situāciju un sagatavotu un pārskatītu jautājumus, kas iesniedzami izskatīšanai Coreper vai Padomei. Neformālais prezidentvalsts apaļais galds būs arī forums visu Coreper/Padomei iesniedzamo rīcības priekšlikumu izstrādāšanai, pārskatīšanai un apspriešanai.

—

Plāns:

—

Padomes Kiberjautājumu horizontālajai darba grupai būtu jāsagatavo PDK vai Coreper sanāksme.

| — | 8. posms – Politiskā koordinācija un lēmumu pieņemšana Coreper/Padomē. Coreper/Padomes sanāksmju rezultāti attiecas uz reaģēšanas pasākumu koordinēšanu visos līmeņos, lēmumiem par ārkārtas pasākumiem, politiskām deklarācijām utt. Šie lēmumi veido arī atjauninātus politiskos/stratēģiskos norādījumus turpmākai ISAA ziņojumu sagatavošanai.






  — | Plāns:







  — | politisko lēmumu koordinēt reaģēšanu uz kiberdrošības krīzi īsteno ar pasākumiem (kurus veic attiecīgie dalībnieki), kas iepriekš 1. iedaļā “Sadarbība stratēģiskā/politiskā, operatīvajā un tehniskajā līmenī” aprakstīti attiecībā uz reaģēšanu un sabiedrības informēšanu, |
| --- | --- | --- | --- |

—

8. posms – Politiskā koordinācija un lēmumu pieņemšana Coreper/Padomē. Coreper/Padomes sanāksmju rezultāti attiecas uz reaģēšanas pasākumu koordinēšanu visos līmeņos, lēmumiem par ārkārtas pasākumiem, politiskām deklarācijām utt. Šie lēmumi veido arī atjauninātus politiskos/stratēģiskos norādījumus turpmākai ISAA ziņojumu sagatavošanai.

—

Plāns:

—

politisko lēmumu koordinēt reaģēšanu uz kiberdrošības krīzi īsteno ar pasākumiem (kurus veic attiecīgie dalībnieki), kas iepriekš 1. iedaļā “Sadarbība stratēģiskā/politiskā, operatīvajā un tehniskajā līmenī” aprakstīti attiecībā uz reaģēšanu un sabiedrības informēšanu,

| — | ISAA sagatavošanu turpina, pamatojoties uz sadarbību tehniskajā, operatīvajā un politiskajā/stratēģiskajā līmenī attiecībā uz situācijas apzināšanos, kas arī aprakstīts iepriekš 1. iedaļā. |
| --- | --- |

—

ISAA sagatavošanu turpina, pamatojoties uz sadarbību tehniskajā, operatīvajā un politiskajā/stratēģiskajā līmenī attiecībā uz situācijas apzināšanos, kas arī aprakstīts iepriekš 1. iedaļā.

| — | 9. posms – ietekmes monitorings. ISAA vadošais dienests ar ISAA ieguldījumu sniedzēju atbalstu informēs par krīzes attīstību un par pieņemto politisko lēmumu ietekmi. Šī atgriezeniskā saite veicinās procesa nepārtrauktību un atbalstīs prezidentvalsts lēmumu, turpinot ES politiskā līmeņa iesaisti vai pakāpeniski izbeidzot IPCR. |
| --- | --- |

—

9. posms – ietekmes monitorings. ISAA vadošais dienests ar ISAA ieguldījumu sniedzēju atbalstu informēs par krīzes attīstību un par pieņemto politisko lēmumu ietekmi. Šī atgriezeniskā saite veicinās procesa nepārtrauktību un atbalstīs prezidentvalsts lēmumu, turpinot ES politiskā līmeņa iesaisti vai pakāpeniski izbeidzot IPCR.

| — | 10. posms – pakāpeniska izbeigšana. Ievērojot to pašu procesu, ko izmanto aktivācijai, prezidentvalsts drīkst sasaukt neformālu apaļā galda sanāksmi, lai izvērtētu, vai saglabāt IPCR aktīvā stāvoklī. Prezidentvalsts var nolemt izbeigt vai pazemināt aktivāciju.






  — | Plāns:







  — | Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA) drīkst uzaicināt dot ieguldījumu vai veikt incidenta ex post tehnisko izmeklēšanu saskaņā ar tās pilnvarojumu. |
| --- | --- | --- | --- |

—

10. posms – pakāpeniska izbeigšana. Ievērojot to pašu procesu, ko izmanto aktivācijai, prezidentvalsts drīkst sasaukt neformālu apaļā galda sanāksmi, lai izvērtētu, vai saglabāt IPCR aktīvā stāvoklī. Prezidentvalsts var nolemt izbeigt vai pazemināt aktivāciju.

—

Plāns:

—

Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA) drīkst uzaicināt dot ieguldījumu vai veikt incidenta ex post tehnisko izmeklēšanu saskaņā ar tās pilnvarojumu.

---

(1)  Lēmums 2014/496/KĀDP.

(2)  Direktīva (ES) 2016/1148.

(3)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.) un Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.); Augstā pārstāvja 2013. gada 19. aprīļa Lēmums par Eiropas Ārējās darbības dienesta drošības noteikumiem (OV C 190, 29.6.2013., 1. lpp.); Padomes 2013. gada 23. septembra Lēmums 2013/488/ES par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).

(4)  https://www.first.org/tlp/

(5)  2016. gada jūnijā šie informācijas pārsūtīšanas kanāli ietvēra CIMS (klasificētas informācijas pārvaldības sistēma), ACID (šifrēšanas algoritms), RUE (droša sistēma RESTREINT UE/EU RESTRICTED statusā esošo dokumentu izveidei, apmaiņai un glabāšanai) un SOLAN. Citi klasificētas informācijas pārsūtīšanas līdzekļi ir, piemēram, PGP vai S/MIME.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.) – pašlaik tiek caurskatīta.

(9)  Jāatzīmē, ka publiskie paziņojumi var izpausties gan kā visas sabiedrības apziņošana par incidentu, gan kā paziņojumi, kuri satur tehnisku vai operatīvu informāciju un kuri paredzēti kritiski svarīgajiem sektoriem un/vai skartajām personām. Tas nozīmē, ka varētu rasties vajadzība izmantot konfidenciālus informācijas izplatīšanas kanālus un specifiskus tehniskus rīkus/platformas. Jebkurā gadījumā saziņa ar operatoriem un plašākas sabiedrības apziņošana dalībvalstīs ir katras dalībvalsts prerogatīva un atbildība. Tāpēc saskaņā ar iepriekš minēto subsidiaritātes principu galīgā atbildība par informāciju, kas tiek izplatīta dalībvalstu teritorijā un paziņota abonentiem, ir jāuzņemas attiecīgi dalībvalstīm un valstu CSIRT.

(10)  
  “Atļauja rīkoties” – kiberdrošības krīzes gadījumā ir būtiski reaģēt īsā laikā, lai noteiktu atbilstīgus ietekmes mazināšanas pasākumus. Lai nodrošinātu ātru reakciju, viena dalībvalsts otrai dalībvalstij var izdot “atļauju rīkoties”, ar kuru dalībvalstij tiek piešķirta atļauja rīkoties nekavējoties bez vajadzības apspriesties ar augstākiem līmeņiem vai ES iestādēm, ievērot visas standartprasības un izmantot oficiālos kanālus, ja vien konkrētā incidenta gadījumā tas netiek prasīts (piem., CSIRT nebūtu jāapspriežas ar augstākiem līmeņiem pirms vērtīgas informācijas nosūtīšanas CSIRT citā dalībvalstī).

(11)  
  “Incidenta risināšana” ir visas procedūras, kas ļauj atklāt incidentu, veikt tā analīzi, to ierobežot un reaģēt uz to.

(12)  Atkarībā no incidenta rakstura un ietekmes uz dažādām darbības nozarēm (finanses, transports, enerģētika, veselības aprūpe u. c.) tiks piesaistītas attiecīgās ES aģentūras vai struktūras.

(13)  Ziņojumā par ES kiberdrošības incidenta situāciju ir apkopoti ziņojumi, ko sniegušas valstu CSIRT. Ziņojuma formāts ir jāapraksta, izmantojot CSIRT tīkla SOP.

(14)  Saskaņā ar EC3 tiesiskajā regulējumā noteiktajām procedūrām un nosacījumiem.

(15)  Aizskāruma rādītājs (Indicator of compromise – IOC) datorkriminālistikā ir tīklā vai operētājsistēmā konstatēts artefakts, kurš ar augstu ticamības pakāpi norāda uz ielaušanos datorā. Parastākie IOC ir vīrusa kodi un IP adreses, ļaunprogrammatūras datņu MD5 jaucējkodi vai robottīklu komandserveru un kontrolserveru adreses vai domēna vārdi.

(16)  Priekšlikums regulai par ENISA, Eiropas Kiberdrošības aģentūru un ar kuru atceļ Regulu (ES) Nr. 526/2013, un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju (“Kiberdrošības akts”), 2017. gada 13. septembris.

(17)  Tehniska rakstura ieteikums par incidenta cēloņiem un iespējamiem ietekmes mazināšanas pasākumiem.

(18)  Informācija par tehnisko neaizsargātību, kas tiek ļaunprātīgi izmantota IT sistēmu ietekmēšanas nolūkā.

(19)  Pastāvīgo pārstāvju komiteja jeb Coreper (Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 240. pants) ir atbildīga par Eiropas Savienības Padomes darba sagatavošanu.

(20)  Politikas un drošības komiteja ir Eiropas Savienības Padomes komiteja, kuras pārziņā ir Līguma par Eiropas Savienību 38. pantā minētā kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP).

(21)  Saskaņā ar EC3 tiesiskajā regulējumā noteiktajām procedūrām un nosacījumiem.

(22)  Kiberdrošības ātrās reaģēšanas fonds ārkārtas situācijās ir ierosinātā rīcība saskaņā ar kopīgo paziņojumu “Noturība, novēršana un aizsardzība, veidojot Eiropas Savienībai stipru kiberdrošību” (Resilience, Deterrence and Defence: Building strong cybersecurity for the EU, JOIN(2017) 450/1.

(23)  No dokumenta Nr. 12607/15 “
  IPCR darbības standartprocedūras”, par ko vienojusies Prezidentvalsts draugu grupa un 2015. gada oktobrī pieņēmusi zināšanai Pastāvīgo pārstāvju komiteja.

(24)  Šis attēls lielākā izmērā ir pieejams pielikumā.

(25)  Ziņojumā par ES kiberdrošības incidenta situāciju ir apkopoti ziņojumi, ko sniegušas valstu CSIRT. Ziņojuma formāts ir jāapraksta, izmantojot CSIRT tīkla SOP.

(26)  
  ISAA SOP.

---

PAPILDINĀJUMS

1.   KRĪZES PĀRVARĒŠANA, SADARBĪBAS MEHĀNISMI UN AKTORI ES LĪMENĪ

Krīzes pārvarēšanas mehānismi

Integrētie krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānismi (IPRC). Integrētie krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānismi (IPRC), ko Padome apstiprināja 2013. gada 25. jūnijā
   (1), ir paredzēti, lai veicinātu savlaicīgu sadarbību un reaģēšanu ES politiskajā līmenī smagas krīzes gadījumā. IPCR atbalsta arī reaģēšanas uz solidaritātes klauzulas piemērošanu (LESD 222. pants) koordināciju politiskā līmenī, kā noteikts Padomes 2014. gada 24. jūnijā pieņemtajā Lēmumā 2014/415/ES par kārtību, kādā Savienība īsteno solidaritātes klauzulu. ICPR darbības standartprocedūrās (2) (SOP) ir noteikts aktivācijas process un turpmākās veicamās darbības.

ARGUS. Krīzes koordinācijas sistēma, ko Eiropas Komisija 2005. gadā izveidoja, lai nodrošinātu īpašu koordinācijas procesu smagas daudznozaru krīzes gadījumā. To atbalsta tāda paša nosaukuma vispārēja agrīnās brīdināšanas sistēma (IT rīks). ARGUS paredz divus posmus; II posms (smagas daudznozaru krīzes gadījumā) paredz Krīzes koordinācijas komitejas sanāksmju sasaukšanu Komisijas priekšsēdētāja vai atbildīgā Komisijas locekļa pakļautībā. Krīzes koordinācijas komitejā tiekas attiecīgo ĢD, biroju un citu ES dienestu pārstāvji, lai vadītu un koordinētu Komisijas reakciju uz krīzi. Krīzes koordinācijas komiteja, kuru vada ģenerālsekretāra vietnieks, izvērtē situāciju, apsver variantus un pieņem īstenojamus lēmumus attiecībā uz Komisijas atbildībā esošiem ES rīkiem un instrumentiem, kā arī nodrošina lēmumu īstenošanu (3), (4).

EĀDD mehānisms reaģēšanai krīzes situācijās. EĀDD mehānisms reaģēšanai krīzes situācijās ir strukturēta sistēma EĀDD reaģēšanai uz tādām ārēja rakstura krīzēm un ārkārtas situācijām vai krīzēm un ārkārtas situācijām ar svarīgu ārēju dimensiju, tostarp hibrīddraudiem, kuras potenciāli vai faktiski ietekmē ES vai to dalībvalstu intereses. Nodrošinot attiecīgu Komisijas, kā arī Padomes Sekretariāta ierēdņu dalību tā sanāksmēs, mehānisms reaģēšanai uz krīzēm veicina sinerģiju starp diplomātiskiem, drošības un aizsardzības centieniem un Komisijas pārvaldītiem sadarbības instrumentiem. Krīzes vienību var aktivizēt uz krīzes laiku.

Sadarbības mehānismi

CSIRT tīkls. Datordrošības incidentu reaģēšanas vienības tīkls apvieno visu valstu un valdību CSIRT un CERT-EU. Šā tīkla mērķis ir nodrošināt un uzlabot informācijas apmaiņu starp CSIRT par draudiem un kiberdrošības incidentiem, kā arī sadarboties, reaģējot uz kiberdrošības incidentiem un krīzēm.

Padomes kiberjautājumu horizontālā darba grupa. Šī darba grupa tika izveidota, lai Padomē nodrošinātu kiberpolitikas jautājumu stratēģisko un horizontālo koordināciju, un to var iesaistīt gan leģislatīvās, gan neleģislatīvās darbībās.

Aktori

ENISA. Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra tika izveidota 2004. gadā. Šī aģentūra cieši sadarbojas ar dalībvalstīm un privāto sektoru, lai sniegtu padomus un piedāvātu risinājumus tādos jautājumos kā Eiropas mēroga kiberdrošības mācības, valstu kiberdrošības stratēģiju izstrāde, CSIRT sadarbība un spēju veidošana. ENISA sadarbojas tieši ar CSIRT visā ES un ir CSIRT tīkla sekretariāts.

ERCC. Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centrs Komisijā (Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorāta (ECHO ĢD pakļautībā) diennakts režīmā atbalsta un koordinē dažādas novēršanas, gatavības un reaģēšanas darbības. Tas tika atklāts 2013. gadā un darbojas kā Komisijas krīžu reaģēšanas centrmezgls (sadarbojoties ar citiem ES krīžu centriem), tostarp kā centrālais IPCR 24/7 kontaktpunkts.

Eiropols/EC3. Eiropolā 2013. gadā izveidotais Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centrs (EC3) atbalsta tiesībaizsardzības iestāžu reaģēšanu uz kibernoziegumiem ES. EC3 nodrošina operatīvo un analītisko atbalstu dalībvalstu veiktām izmeklēšanām un darbojas kā kriminālās informācijas un izlūkošanas centrmezgls, kas dalībvalstu operācijas un izmeklēšanas atbalsta ar operatīvo analīzi, koordināciju un zinātību, kā arī ar augsti specializētām tehniskās un digitālās kriminālistikas atbalsta spējām.

CERT-EU. ES iestāžu un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienība ir pilnvarota uzlabot ES iestāžu, struktūru un aģentūru aizsardzību pret kiberdraudiem. Tā ir CSIRT tīkla dalībnieks. CERT-EU ir tehniskie nolīgumi par informācijas par kiberdraudiem koplietošanu ar NATO CIRC, dažām trešām valstīm un svarīgākajiem komerciālajiem aktoriem kiberdrošības jomā.

ES izlūkošanas kopiena ietver ES izlūkdatu analīzes centru (
  INTCEN
  ) un ES Militārā štāba (EUMS) Izlūkošanas nodaļu (EUMS INT) saskaņā ar vienoto izlūkdatu analīzes procedūras (SIAC) SIAC kārtību. SIAC uzdevums ir nodrošināt izlūkošanas analīzes, agrīnu brīdināšanu un situācijas apzināšanos Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD). SIAC piedāvā savus pakalpojumus dažādām ES lēmumu pieņemšanas struktūrām kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP), kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) un pretterorisma jomā, kā arī dalībvalstīm. EU INTCEN un EUMS INT nav operatīvās aģentūras, un tām nav nekādu izlūkdatu vākšanas spēju. Par izlūkošanas operatīvo līmeni ir atbildīgas dalībvalstis. SIAC nodarbojas tikai ar stratēģisko analīzi.

ES Hibrīddraudu analīzes vienība. Kopīgajā paziņojumā par hibrīddraudu apkarošanu, kas pieņemts 2016. gada aprīlī, ES Hibrīddraudu analīzes vienība (EU HFC) ir noteikta kā galvenā struktūra visu avotu analīzei par hibrīddraudiem ES: tās pilnvaras Komisija apstiprināja 2016. gada decembrī, izmantojot starpdienestu konsultācijas. ES Hibrīddraudu analīzes vienība ietilpst INTCEN, ir daļa no SIAC un tādējādi darbojas kopā ar EUMS INT, un tajā darbojas pastāvīgi norīkota militārpersona. Hibrīddraudi ir valsts vai nevalstiska darbības veicēja apzināti izmantota daudzu slepenu/atklātu un militāru/civilu rīku un ietekmēšanas līdzekļu, piemēram, kiberuzbrukumu, dezinformācijas kampaņu, spiegošanas, ekonomiskā spiediena, sabiedroto spēku vai citu graujošu darbību, izmantošana. EU HFC sadarbojas ar plašu kontaktpunktu (PoCs) tīklu gan Komisijā, gan dalībvalstīs, lai nodrošinātu integrētu reaģēšanu/visas valdības pieeju, kas nepieciešama dažādu problēmu pārvarēšanai.

ES Dežūrcentrs. ES Dežūrcentrs ir daļa no ES Izlūkdatu analīzes centra (EU INTCEN) un pārstāv EĀDD operatīvās spējas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu tūlītēju un iedarbīgu reaģēšanu uz krīzēm. Tā ir pastāvīga civilmilitāra dežūrstruktūra ar diennakts režīma (24/7) spējām, kas nodrošina vispasaules monitoringu un situācijas apzināšanos.

Attiecīgie instrumenti

Satvars vienotai ES diplomātiskajai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberdarbībām. Vienošanās par šo satvaru tika panākta 2017. gada jūnijā, un tas ir daļa no ES pieejas kiberdiplomātijai, kas sekmē konfliktu novēršanu, kiberdrošības draudu mazināšanu un lielāku stabilitāti starptautiskajās attiecībās. Satvarā pilnībā izmanto kopējās ārpolitikas un drošības politikas pasākumus, tostarp, ja vajadzīgs, ierobežojošus pasākumus. Pasākumu izmantošanai šajā satvarā būtu jāveicina sadarbība, jāsekmē tūlītēju un ilgtermiņa apdraudējumu mazināšana un ilgtermiņā jāietekmē par pārkāpumu atbildīgā nodarītāja un potenciālo agresoru rīcība.

2.   KIBERDROŠĪBAS KRĪZES KOORDINĒŠANA IPCR MEHĀNISMU IETVAROS – HORIZONTĀLĀ KOORDINĀCIJA UN POLITISKĀ AKTIVIZĀCIJA

IPCR mehānismus var izmantot (un tie ir izmantoti), lai novērstu tehniska un operatīva rakstura problēmas, taču vienmēr no politiska/stratēģiska skatu punkta.

IPCR var aktivizēt atbilstoši krīzes līmenim, no “uzraudzības režīma” pārejot uz “informācijas apmaiņas režīmu”, kas ir pirmais IPCR aktivizēšanas līmenis, un uz “
  IPCR pilnīgas aktivizēšanas” režīmu.

Lēmumu par pilnīgu aktivizēšanu pieņem ES Padomes rotējošā prezidentvalsts. Komisija, EĀDD un PĢS var IPCR aktivizēt informācijas apmaiņas režīmā. Uzraudzības un informācijas apmaiņas režīmā tiek izmantota dažāda līmeņa informācijas apmaiņa, un informācijas apmaiņas režīmā tiek aktivizēts pieprasījums sagatavot ISAA ziņojumus. Pilnīgas aktivizēšanas režīmā pieejamie rīki tiek papildināti ar IPCR apaļā galda sanāksmēm, iesaistot prezidentvalsti (parasti Coreper II priekšsēdētāju vai attiecīgās jomas ekspertu pastāvīgās pārstāvniecības padomnieku līmenī, taču apaļā galda sanāksmes izņēmuma kārtā ir notikušas ministru līmenī).

Aktori

| | Rotējošā prezidentvalsts (parasti Coreper priekšsēdētājs) – vadošais dienests |
| --- | --- |

Rotējošā prezidentvalsts (parasti Coreper priekšsēdētājs) – vadošais dienests

| | Eiropadomē – priekšsēdētāja kabinets |
| --- | --- |

Eiropadomē – priekšsēdētāja kabinets

| | Eiropas Komisijā – ĢSV/ģenerāldirektora līmeņa un/vai jomas eksperti |
| --- | --- |

Eiropas Komisijā – ĢSV/ģenerāldirektora līmeņa un/vai jomas eksperti

| | EĀDD – ĢSV/izpilddirektora līmenis un/vai jomas eksperti |
| --- | --- |

EĀDD – ĢSV/izpilddirektora līmenis un/vai jomas eksperti

| | PĢS – ĢS kabinets, IPCR komanda un atbildīgie ģenerāldirektorāti |
| --- | --- |

PĢS – ĢS kabinets, IPCR komanda un atbildīgie ģenerāldirektorāti

Darbību tvērums. Radīt kopīgu integrētu situācijas pārskatu un palielināt informētību par trūkumiem vai nepilnībām katrā no trim līmeņiem, lai tās risinātu politiskā līmenī, pieņemt lēmumus, ja tie ir dalībnieku kompetences jomā vai sagatavot rīcības priekšlikumus, ko tālāk nosūta Coreper II un Padomei.

Kopīga situācijas apzināšanās

| | (IPCR nav aktivizēti): var ģenerēt IPCR uzraudzības lapas, lai izsekotu progresējošām situācijām, kas varētu izvērsties par krīzi, kura radītu sekas ES. |
| --- | --- |

(IPCR nav aktivizēti): var ģenerēt IPCR uzraudzības lapas, lai izsekotu progresējošām situācijām, kas varētu izvērsties par krīzi, kura radītu sekas ES.

| | (IPCR informācijas apmaiņa): ISAA vadošais dienests sagatavos ISAA ziņojumus, pamatojoties uz Komisijas dienestu, EĀDD un dalībvalstu sniegto informāciju un izmantojot IPCR aptaujas lapas. |
| --- | --- |

(IPCR informācijas apmaiņa): ISAA vadošais dienests sagatavos ISAA ziņojumus, pamatojoties uz Komisijas dienestu, EĀDD un dalībvalstu sniegto informāciju un izmantojot IPCR aptaujas lapas.

| | (IPCR pilnīga aktivizēšana): papildus ISAA ziņojumiem dažādi dalībvalstu aktori, Komisija, EĀDD, attiecīgās aģentūras u. c. tiekas neformālās IPCR apaļā galda sanāksmēs, lai apspriestu nepilnības un trūkumus. |
| --- | --- |

(IPCR pilnīga aktivizēšana): papildus ISAA ziņojumiem dažādi dalībvalstu aktori, Komisija, EĀDD, attiecīgās aģentūras u. c. tiekas neformālās IPCR apaļā galda sanāksmēs, lai apspriestu nepilnības un trūkumus.

Sadarbība un reaģēšana

Aktivizēt/sinhronizēt papildu krīzes pārvarēšanas mehānismus/instrumentus atkarībā no incidenta veida un ietekmes. Tie var ietvert, piemēram, civilās aizsardzības mehānismu, satvaru vienotai ES diplomātiskajai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberdarbībām vai kopīgu regulējumu hibrīddraudu apkarošanai.

Komunikācija krīzes brīdī

Prezidentvalsts pēc apspriešanās ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem, PĢS un EĀDDIPCR var aktivizēt krīzes saziņas tīklu, lai sniegtu atbalstu kopīgu paziņojumu sagatavošanā vai labāk izmantotu visefektīvākos saziņas rīkus.

3.   KIBERDROŠĪBAS KRĪZES PĀRVARĒŠANA AR ARGUS – INFORMĀCIJAS APMAIŅA EIROPAS KOMISIJĀ

Saskārusies ar negaidītām krīzēm, kam bija nepieciešama rīcība Eiropas līmenī, proti., ar teroristu uzbrukumiem Madridē (2004. gada marts), Dienvidaustrumāzijas cunami (2004. gada decembris) un teroristu uzbrukumiem Londonā (2005. gada jūlijs), Komisija 2005. gadā izveidoja ARGUS koordinācijas sistēmu, ko papildina tāda paša nosaukuma vispārējās ātrās trauksmes izziņošanas sistēma (5), (6). Tās mērķis ir nodrošināt īpašu krīzes koordinācijas procesu smagas daudznozaru krīzes gadījumā, lai reāllaikā varētu dalīties ar informāciju, kas saistīta ar krīzi, un nodrošinātu ātru lēmumu pieņemšanu.

ARGUS paredz divus posmus atkarībā no tā, cik nopietns ir notikums.

| | I posmu izmanto informācijas apmaiņai par ierobežota apmēra krīzi.
  Kā piemēru neseniem ziņotajiem I posma notikumiem var minēt meža ugunsgrēkus Portugālē un Izraēlā, uzbrukumu Berlīnē 2016. gadā, plūdus Albānijā, viesuļvētru “Metjū” Haiti un sausumu Bolīvijā. Ikviens ĢD var “atvērt” I posma notikumu, ja uzskata, ka situācija tā kompetences jomā ir pietiekami nopietna, lai attaisnotu informācijas apmaiņu vai gūtu no tās labumu. Piemēram, HOME ĢD, CNECT ĢD var “atvērt” I posma notikumu, ja uzskata, ka ar kiberdrošību saistītā situācija tā kompetences jomā ir pietiekami nopietna, lai attaisnotu informācijas apmaiņu vai gūtu no tās labumu. |
| --- | --- |

I posmu izmanto informācijas apmaiņai par ierobežota apmēra krīzi.

Kā piemēru neseniem ziņotajiem I posma notikumiem var minēt meža ugunsgrēkus Portugālē un Izraēlā, uzbrukumu Berlīnē 2016. gadā, plūdus Albānijā, viesuļvētru “Metjū” Haiti un sausumu Bolīvijā. Ikviens ĢD var “atvērt” I posma notikumu, ja uzskata, ka situācija tā kompetences jomā ir pietiekami nopietna, lai attaisnotu informācijas apmaiņu vai gūtu no tās labumu. Piemēram, HOME ĢD, CNECT ĢD var “atvērt” I posma notikumu, ja uzskata, ka ar kiberdrošību saistītā situācija tā kompetences jomā ir pietiekami nopietna, lai attaisnotu informācijas apmaiņu vai gūtu no tās labumu.

| | II posmu izmanto smagas daudznozaru krīzes gadījumā vai ja pastāv paredzami vai nenovēršami draudi Savienībai.
  II posmā iedarbina īpašu koordinācijas procesu, kas ļauj Komisijai pieņemt lēmumus un pārvaldīt ātru, koordinētu un saskaņotu reaģēšanu augstākajā līmenī savā kompetences jomā un sadarbībā ar citām iestādēm. II posms ir paredzēts smagas daudznozaru krīzes gadījumam vai tās radītiem paredzamiem vai nenovēršamiem draudiem. Reāli II posma notikumu piemēri ir migrācijas/bēgļu krīze (no 2015. gada līdz šim brīdim), Fukušimas trīskāršā katastrofa (2011. gadā) un Islandes vulkāna Eyjafjallajökull izvirdums (2010. gadā).
  II posmu aktivizē priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas vai pēc Komisijas locekļa pieprasījuma. Politisko atbildību par Komisijas reakciju priekšsēdētājs var uzņemties pats vai piešķirt Komisijas loceklim, kas ir atbildīgs par dienestu, kuru attiecīgā krīze skar visvairāk.
  Šajā posmā paredzētas Krīzes koordinācijas komitejas (KKK) ārkārtas sanāksmes. Tās sasauc priekšsēdētāja vai atbildīgā Komisijas locekļa pakļautībā. Sanāksmes sasauc ģenerālsekretārs, izmantojot ARGUS IT rīku. Krīzes koordinācijas komiteja ir īpaša operatīva krīzes vadības struktūra, ko izveido Komisijas krīzes risinājuma vadībai un koordinācijai un kurā apvienojas pārstāvji no attiecīgajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem, kabinetiem un citiem ES dienestiem. Krīzes koordinācijas komiteja, kuru vada ģenerālsekretāra vietnieks, izvērtē situāciju, apsver risinājumus un pieņem lēmumus, kā arī nodrošina lēmumu un rīcību īstenošanu, vienlaikus arī nodrošinot risinājuma saskanību un konsekvenci. Krīzes koordinācijas komiteju atbalsta ģenerālsekretariāts. |
| --- | --- |

II posmu izmanto smagas daudznozaru krīzes gadījumā vai ja pastāv paredzami vai nenovēršami draudi Savienībai.

II posmā iedarbina īpašu koordinācijas procesu, kas ļauj Komisijai pieņemt lēmumus un pārvaldīt ātru, koordinētu un saskaņotu reaģēšanu augstākajā līmenī savā kompetences jomā un sadarbībā ar citām iestādēm. II posms ir paredzēts smagas daudznozaru krīzes gadījumam vai tās radītiem paredzamiem vai nenovēršamiem draudiem. Reāli II posma notikumu piemēri ir migrācijas/bēgļu krīze (no 2015. gada līdz šim brīdim), Fukušimas trīskāršā katastrofa (2011. gadā) un Islandes vulkāna Eyjafjallajökull izvirdums (2010. gadā).

II posmu aktivizē priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas vai pēc Komisijas locekļa pieprasījuma. Politisko atbildību par Komisijas reakciju priekšsēdētājs var uzņemties pats vai piešķirt Komisijas loceklim, kas ir atbildīgs par dienestu, kuru attiecīgā krīze skar visvairāk.

Šajā posmā paredzētas Krīzes koordinācijas komitejas (KKK) ārkārtas sanāksmes. Tās sasauc priekšsēdētāja vai atbildīgā Komisijas locekļa pakļautībā. Sanāksmes sasauc ģenerālsekretārs, izmantojot ARGUS IT rīku. Krīzes koordinācijas komiteja ir īpaša operatīva krīzes vadības struktūra, ko izveido Komisijas krīzes risinājuma vadībai un koordinācijai un kurā apvienojas pārstāvji no attiecīgajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem, kabinetiem un citiem ES dienestiem. Krīzes koordinācijas komiteja, kuru vada ģenerālsekretāra vietnieks, izvērtē situāciju, apsver risinājumus un pieņem lēmumus, kā arī nodrošina lēmumu un rīcību īstenošanu, vienlaikus arī nodrošinot risinājuma saskanību un konsekvenci. Krīzes koordinācijas komiteju atbalsta ģenerālsekretariāts.

4.   EĀDD MEHĀNISMS REAĢĒŠANAI KRĪZES SITUĀCIJĀS

EĀDD mehānismu reaģēšanai krīzes situācijās (CRM) aktivizē, ja ir radusies ar ES ārējo dimensiju saistīta nopietna vai ārkārtas situācija. CRM aktivizē ģenerālsekretāra vietnieks jautājumos, kas skar reaģēšanu uz krīzēm, apspriežoties ar AP/PV vai ģenerālsekretāru. AP/PV vai ģenerālsekretārs, vai cits ģenerālsekretāra vietnieks vai izpilddirektors arī var pieprasīt ģenerālsekretāra vietniekam jautājumos, kas skar reaģēšanu uz krīzēm, iedarbināt mehānismu reaģēšanai krīzes situācijās.

CRM palīdz nodrošināt to, ka, reaģējot krīzes situācijās, ES rīcība ir saskaņā ar drošības stratēģiju. Jo īpaši CRM veicina sinerģiju starp diplomātiskiem, drošības un aizsardzības centieniem un Komisijas pārvaldītiem finanšu, tirdzniecības un sadarbības instrumentiem.

CRM ir saistīts ar Komisijas vispārējo ātrās reaģēšanas sistēmu (ARGUS) un ES integrētiem krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānismiem (IPCR) nolūkā izmantot sinerģijas, ja notiek vienlaicīga aktivizēšana. EĀDD Dežūrcentrs darbojas kā saziņas centrs starp EĀDD un Padomes un Komisijas ārkārtas reaģēšanas sistēmām.

Krīzes sanāksmes sasaukšana parasti ir pirmā darbība saistībā ar CRM aktivizēšanu, un tajā piedalās EĀDD, Komisijas un Padomes augstākā līmeņa vadītāji, kurus tieši skar attiecīgā krīze. Krīzes sanāksmē izvērtē krīzes īstermiņa ietekmi, un tajā var vienoties par tūlītējo rīcību, Krīzes vienības aktivizēšanu vai Krīzes platformas sasaukšanu. Šīs darbības var veikt jebkādā secībā.

Krīzes vienība ir neliela dežūrtelpa, kurā krīzes risināšanā iesaistīto EĀDD, Komisijas un Padomes dienestu pārstāvji tiekas, lai pastāvīgi uzraudzītu situāciju un sniegtu atbalstu lēmuma pieņēmējiem EĀDD galvenajā birojā. Pēc aktivizēšanas Krīzes vienība darbojas 24 stundas diennaktī, septiņas dienas nedēļā.

Krīzes platformā attiecīgie EĀDD, Komisijas un Padomes dienesti tiekas, lai izvērtētu krīzes vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmi un vienotos par turpmākajām darbībām. To vada AP/PV vai ģenerālsekretārs, vai ģenerālsekretāra vietnieks jautājumos, kas skar reaģēšanu uz krīzēm. Krīzes platforma novērtē, cik efektīva ir ES rīcība krīzes valstī vai reģionā, lemj par papildu pasākumu grozījumiem un apspriež Padomes rīcības priekšlikumus. Krīzes platforma ir ad hoc sanāksme, tāpēc tā nav pastāvīgi aktivizēta.

Uzdevumgrupas sastāvā ir pārstāvji no dienestiem, kas ir iesaistīti krīzes risināšanā, un to var aktivizēt, lai sekotu ES reaģēšanas gaitai un sekmētu to. Tā izvērtē ES rīcības ietekmi, sagatavo politikas un risinājumu dokumentus, palīdz sagatavot politikas sistēmu krīzes risināšanai (PFCAs), sekmē saziņas stratēģiju un pieņem jebkādus citus pasākumus, kas var sekmēt ES reaģēšanas gaitu.

5.   ATSAUCES DOKUMENTI

Turpmāk norādīti atsauces dokumenti, kuri ņemti vērā plāna sagatavošanā.

| — | Eiropas kiberdrošības krīzes sadarbības sistēma, 2012. gada 17. oktobris, 1. versija. |
| --- | --- |

—

Eiropas kiberdrošības krīzes sadarbības sistēma, 2012. gada 17. oktobris, 1. versija.

| — | Report on Cyber Crisis Cooperation and Management, ENISA, 2014. |
| --- | --- |

—

Report on Cyber Crisis Cooperation and Management, ENISA, 2014.

| — | Actionable Information for Security Incident Response, ENISA, 2014. |
| --- | --- |

—

Actionable Information for Security Incident Response, ENISA, 2014.

| — | Common practices of EU-level crisis management and applicability to cyber crises, ENISA, 2015. |
| --- | --- |

—

Common practices of EU-level crisis management and applicability to cyber crises, ENISA, 2015.

| — | Strategies for Incident Response and Cyber Crisis Cooperation, ENISA, 2016. |
| --- | --- |

—

Strategies for Incident Response and Cyber Crisis Cooperation, ENISA, 2016.

| — | EU Cyber Standard Operating Procedures, ENISA, 2016. |
| --- | --- |

—

EU Cyber Standard Operating Procedures, ENISA, 2016.

| — | A good practice guide of using taxonomies in incident prevention and detection, ENISA, 2017. |
| --- | --- |

—

A good practice guide of using taxonomies in incident prevention and detection, ENISA, 2017.

| — | Kā nostiprināt Eiropas Kiberizturētspējas sistēmu un sekmēt konkurētspējīgu un inovatīvu kiberdrošības nozari, COM(2016) 410 final, 2016. gada 5. jūlijs. |
| --- | --- |

—

Kā nostiprināt Eiropas Kiberizturētspējas sistēmu un sekmēt konkurētspējīgu un inovatīvu kiberdrošības nozari, COM(2016) 410 final, 2016. gada 5. jūlijs.

| — | Padomes secinājumi “Kā nostiprināt Eiropas kiberizturētspējas sistēmu un sekmēt konkurētspējīgu un inovatīvu kiberdrošības nozari” – Padomes secinājumi (2016. gada 15. novembris), 14540/16. |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi “Kā nostiprināt Eiropas kiberizturētspējas sistēmu un sekmēt konkurētspējīgu un inovatīvu kiberdrošības nozari” – Padomes secinājumi (2016. gada 15. novembris), 14540/16.

| — | Padomes 2014. gada 24. jūnija Lēmums 2014/415/ES par kārtību, kādā Savienība īsteno solidaritātes klauzulu (OV L 192, 1.7.2014., 53. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 2014. gada 24. jūnija Lēmums 2014/415/ES par kārtību, kādā Savienība īsteno solidaritātes klauzulu (OV L 192, 1.7.2014., 53. lpp.).

| — | CCA pārskatīšanas procesa pabeigšana: ES integrēti krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānismi (IPCR), 10708/13, 2013. gada 7. jūnijs. |
| --- | --- |

—

CCA pārskatīšanas procesa pabeigšana: ES integrēti krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānismi (IPCR), 10708/13, 2013. gada 7. jūnijs.

| — | Integrētā situācijas apzināšanās un analīze (ISAA) – darbības standartprocedūras, DS 1570/15, 2015. gada 22. oktobris. |
| --- | --- |

—

Integrētā situācijas apzināšanās un analīze (ISAA) – darbības standartprocedūras, DS 1570/15, 2015. gada 22. oktobris.

| — | Komisijas noteikumi par vispārējās ātrās trauksmes izziņošanas sistēmu ARGUS, COM(2005) 662 galīgā redakcija, 2005. gada 23. decembris. |
| --- | --- |

—

Komisijas noteikumi par vispārējās ātrās trauksmes izziņošanas sistēmu ARGUS, COM(2005) 662 galīgā redakcija, 2005. gada 23. decembris.

| — | Komisijas 2005. gada 23. decembra Lēmums 2006/25/EK, Euratom, ar ko groza tās Iekšējo reglamentu (OV L 19, 24.1.2006., 20. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2005. gada 23. decembra Lēmums 2006/25/EK, Euratom, ar ko groza tās Iekšējo reglamentu (OV L 19, 24.1.2006., 20. lpp.).

| — | ARGUS Modus Operandi, Eiropas Komisija, 2013. gada 23. oktobris. |
| --- | --- |

—

ARGUS Modus Operandi, Eiropas Komisija, 2013. gada 23. oktobris.

| — | Padomes secinājumi par satvaru vienotai ES diplomātiskajai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberdarbībām (Cyber Diplomacy Toolbox), dok. 9916/17. |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par satvaru vienotai ES diplomātiskajai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberdarbībām (Cyber Diplomacy Toolbox), dok. 9916/17.

| — | ES operatīvais protokols hibrīddraudu apkarošanai (EU Playbook), dok. SWD(2016) 227. |
| --- | --- |

—

ES operatīvais protokols hibrīddraudu apkarošanai (EU Playbook), dok. SWD(2016) 227.

| — | EĀDD mehānisms reaģēšanai krīzes situācijās, 2016. gada 8. novembris [Ares(2017)880661]. Komisijas dienestu darba dokuments “ES operatīvais protokols hibrīddraudu apkarošanai” (EU Playbook), SWD(2016) 227 final, 2016. gada 5. jūlijs. |
| --- | --- |

—

EĀDD mehānisms reaģēšanai krīzes situācijās, 2016. gada 8. novembris [Ares(2017)880661]. Komisijas dienestu darba dokuments “ES operatīvais protokols hibrīddraudu apkarošanai” (EU Playbook), SWD(2016) 227 final, 2016. gada 5. jūlijs.

| — | Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei: Kopīgs regulējums hibrīddraudu apkarošanai – Eiropas Savienības reakcija JOIN/2016/018 final, 2016. gada 6. aprīlis. |
| --- | --- |

—

Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei: Kopīgs regulējums hibrīddraudu apkarošanai – Eiropas Savienības reakcija JOIN/2016/018 final, 2016. gada 6. aprīlis.

| — | EEAS(2016) 1674, Eiropas Ārējās darbības dienesta darba dokuments “ES Hibrīddraudu analīzes vienība – pilnvaras”. |
| --- | --- |

—

EEAS(2016) 1674, Eiropas Ārējās darbības dienesta darba dokuments “ES Hibrīddraudu analīzes vienība – pilnvaras”.

6.   AR KIBERDROŠĪBU SAISTĪTIE IPCR PROCESA ELEMENTI

Image 3

---

(1)  10708/13 “
  CCA pārskatīšanas procesa pabeigšana: ES integrētie krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānismi”, ko Padome apstiprināja 2013. gada 24. jūnijā.

(2)  12607/15 “
  IPCR darbības standartprocedūras”, par ko vienojusies Prezidentvalsts draugu grupa un 2015. gada oktobrī pieņēmusi zināšanai Coreper.

(3)  Komisijas noteikumi par vispārējās ātrās trauksmes izziņošanas sistēmu ARGUS, COM(2005) 662 galīgā redakcija, 2005. gada 23. decembris.

(4)  Komisijas 2005. gada 23. decembra Lēmums 2006/25/EK, Euratom, ar ko groza tās Iekšējo reglamentu (OV L 19, 24.1.2006., 20. lpp.), par vispārējās ātrās trauksmes izziņošanas sistēmas ARGUS izveidi.

(5)  Eiropas Kopienu Komisija, Komisijas 2005. gada 23. decembra paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Komisijas noteikumi par vispārējās ātrās trauksmes izziņošanas sistēmu ARGUS
  ”, COM(2005) 662 galīgā redakcija.

(6)  Lēmums 2006/25/EK, Euratom.

---