# Euroopan unionin L 317/1. j

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 317 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta1. joulukuuta 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 317

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta1. joulukuuta 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2017/2111, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2016, Airport Handling S.p.A:n perustamiseen ja pääomittamiseen liittyvistä toimista SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN), jotka Italia on toteuttanut (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4103) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission päätös (EU) 2017/2112, annettu 6 päivänä maaliskuuta 2017, toimenpiteestä/tukiohjelmasta/valtiontuesta SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N), jonka Unkari aikoo toteuttaa tukeakseen kahden uuden ydinreaktorin rakentamista Paks II -ydinvoimalaan (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 1486) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komission delegoitu päätös (EU) 2017/2113, annettu 11 päivänä syyskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY liitteen V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse muodollisen pätevyyden osoittavista asiakirjoista ja koulutusnimikkeistä (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 6054)
   (
  1
  ) | 119 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2017/2111, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2016, Airport Handling S.p.A:n perustamiseen ja pääomittamiseen liittyvistä toimista SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN), jotka Italia on toteuttanut (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4103) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4103)

1

1

*

Komission päätös (EU) 2017/2112, annettu 6 päivänä maaliskuuta 2017, toimenpiteestä/tukiohjelmasta/valtiontuesta SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N), jonka Unkari aikoo toteuttaa tukeakseen kahden uuden ydinreaktorin rakentamista Paks II -ydinvoimalaan (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 1486) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 1486)

1

45

*

Komission delegoitu päätös (EU) 2017/2113, annettu 11 päivänä syyskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY liitteen V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse muodollisen pätevyyden osoittavista asiakirjoista ja koulutusnimikkeistä (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 6054)
   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 6054)

1

119

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 1.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 317/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/2111,

annettu 5 päivänä heinäkuuta 2016,

Airport Handling S.p.A:n perustamiseen ja pääomittamiseen liittyvistä toimista SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN), jotka Italia on toteuttanut

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4103)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio ilmoitti saamansa kantelun perusteella Italian viranomaisille 23 päivänä kesäkuuta 2010 päätöksestään aloittaa muodollinen tutkintamenettely Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti SEA S.p.A:n, jäljempänä ”SEA”, Milanon Malpensan ja Linaten lentoasemien valtio-omisteisen hallinnoijan, vuosina 2002–2010 maahuolintapalveluja näillä lentoasemilla tarjoavan tytäryhtiönsä SEA Handling S.p.A:n, jäljempänä ”SEAH”, hyväksi toteuttamista pääomanlisäyksistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti saamansa kantelun perusteella Italian viranomaisille 23 päivänä kesäkuuta 2010 päätöksestään aloittaa muodollinen tutkintamenettely Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti SEA S.p.A:n, jäljempänä ”SEA”, Milanon Malpensan ja Linaten lentoasemien valtio-omisteisen hallinnoijan, vuosina 2002–2010 maahuolintapalveluja näillä lentoasemilla tarjoavan tytäryhtiönsä SEA Handling S.p.A:n, jäljempänä ”SEAH”, hyväksi toteuttamista pääomanlisäyksistä.

| (2) | Näinä vuosina SEA oli ollut miltei kokonaan julkisten elinten omistuksessa: Milanon kaupungin omistusosuus oli 84,56 prosenttia, Milanon maakunnan omistusosuus oli 14,56 prosenttia ja pienempien osakkaiden osuus oli 0,88 prosenttia. Joulukuussa 2011 SEAn pääomasta 29,75 prosenttia myytiin yksityiselle F2i (Fondi italiani per le infrastrutture) -rahastolle. Vuonna 2012 F2i:n omistusosuus SEAssa kasvoi 44,31 prosenttiin. Tähän päätökseen perustuvan muodollisen tutkintamenettelyn päättyessä Milanon kaupunki omistaa SEAsta 54,81 prosenttia, F2i omistaa 44,31 prosenttia ja muut osakkaat omistavat siitä 0,88 prosenttia. |
| --- | --- |

(2)

Näinä vuosina SEA oli ollut miltei kokonaan julkisten elinten omistuksessa: Milanon kaupungin omistusosuus oli 84,56 prosenttia, Milanon maakunnan omistusosuus oli 14,56 prosenttia ja pienempien osakkaiden osuus oli 0,88 prosenttia. Joulukuussa 2011 SEAn pääomasta 29,75 prosenttia myytiin yksityiselle F2i (Fondi italiani per le infrastrutture) -rahastolle. Vuonna 2012 F2i:n omistusosuus SEAssa kasvoi 44,31 prosenttiin. Tähän päätökseen perustuvan muodollisen tutkintamenettelyn päättyessä Milanon kaupunki omistaa SEAsta 54,81 prosenttia, F2i omistaa 44,31 prosenttia ja muut osakkaat omistavat siitä 0,88 prosenttia.

| (3) | Komissio antoi 19 päivänä joulukuuta 2012 SEAn tytäryhtiölleen SEAHille vuosina 2002–2010 myöntämää tukea koskevan päätöksen C(2012) 9448, jota oikaistiin 22 päivänä maaliskuuta 2013 annetulla päätöksellä C(2013) 1668, jäljempänä ”takaisinperintäpäätös”. Komissio katsoi, että pääomanlisäykset, jotka SEA oli toteuttanut tytäryhtiönsä pääoman vahvistamiseksi, olivat kokonaisuudessaan sääntöjenvastaista valtiontukea. Lisäksi komissio katsoi, että vaikka SEAH voitiinkin luokitella vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettäviä valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (2) perusteella näitä pääomanlisäyksiä ei voitu pitää sisämarkkinoille soveltuvina. |
| --- | --- |

(3)

Komissio antoi 19 päivänä joulukuuta 2012 SEAn tytäryhtiölleen SEAHille vuosina 2002–2010 myöntämää tukea koskevan päätöksen C(2012) 9448, jota oikaistiin 22 päivänä maaliskuuta 2013 annetulla päätöksellä C(2013) 1668, jäljempänä ”takaisinperintäpäätös”. Komissio katsoi, että pääomanlisäykset, jotka SEA oli toteuttanut tytäryhtiönsä pääoman vahvistamiseksi, olivat kokonaisuudessaan sääntöjenvastaista valtiontukea. Lisäksi komissio katsoi, että vaikka SEAH voitiinkin luokitella vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettäviä valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (2) perusteella näitä pääomanlisäyksiä ei voitu pitää sisämarkkinoille soveltuvina.

2

| (4) | Näin ollen Italia määrättiin toteuttamaan tarvittavat toimet sovellettavien kansallisten lakien mukaisesti, jotta sääntöjenvastainen valtiontuki, jonka määrä oli noin 359,644 miljoonaa euroa, voidaan periä SEAHilta takaisin korkoineen. |
| --- | --- |

(4)

Näin ollen Italia määrättiin toteuttamaan tarvittavat toimet sovellettavien kansallisten lakien mukaisesti, jotta sääntöjenvastainen valtiontuki, jonka määrä oli noin 359,644 miljoonaa euroa, voidaan periä SEAHilta takaisin korkoineen.

| (5) | Italia, SEAH ja Milanon kaupunki nostivat 4 päivänä maaliskuuta 2013, 15 päivänä maaliskuuta 2013 ja 18 päivänä maaliskuuta 2013 takaisinperintäpäätöksen kumoamiskanteet unionin yleisessä tuomioistuimessa (asiat T-125/13, T-152/13 ja T-167/13). Asiat T-125/13, T-152/13 ja T-167/13 ovat vireillä. |
| --- | --- |

(5)

Italia, SEAH ja Milanon kaupunki nostivat 4 päivänä maaliskuuta 2013, 15 päivänä maaliskuuta 2013 ja 18 päivänä maaliskuuta 2013 takaisinperintäpäätöksen kumoamiskanteet unionin yleisessä tuomioistuimessa (asiat T-125/13, T-152/13 ja T-167/13). Asiat T-125/13, T-152/13 ja T-167/13 ovat vireillä.

| (6) | SEAH ja Milanon kaupunki jättivät 18 ja 21 päivänä maaliskuuta 2013 hakemukset takaisinperintäpäätöksen täytäntöönpanon lykkäämisestä (asiat T-152/13 R ja T-167/13 R). Toukokuun 21 päivänä 2013 Lombardian hallinto-oikeus määräsi takaisinperintäpäätöksen täytäntöönpanon lykättäväksi. Korkein hallinto-oikeus kumosi Lombardian hallinto-oikeuden päätöksen 25 päivänä syyskuuta 2013. Unionin yleiselle tuomioistuimelle toimitettu hakemus täytäntöönpanon lykkäämisestä peruttiin kesäkuussa 2013 (3). |
| --- | --- |

(6)

SEAH ja Milanon kaupunki jättivät 18 ja 21 päivänä maaliskuuta 2013 hakemukset takaisinperintäpäätöksen täytäntöönpanon lykkäämisestä (asiat T-152/13 R ja T-167/13 R). Toukokuun 21 päivänä 2013 Lombardian hallinto-oikeus määräsi takaisinperintäpäätöksen täytäntöönpanon lykättäväksi. Korkein hallinto-oikeus kumosi Lombardian hallinto-oikeuden päätöksen 25 päivänä syyskuuta 2013. Unionin yleiselle tuomioistuimelle toimitettu hakemus täytäntöönpanon lykkäämisestä peruttiin kesäkuussa 2013 (3).

3

| (7) | Italia keskusteli 27 päivänä marraskuuta 2013 komission kanssa epävirallisen ilmoitusmenettelyn puitteissa seuraavista hankkeista: 1) SEAn suunnitelma likvidoida SEAH, 2) SEAn aikomus perustaa uusi maahuolintapalveluja Milanon lentoasemilla tarjoava tytäryhtiö, jonka nimi on ”Airport Handling S.p.A.”, jäljempänä ”Airport Handling”, ja antaa sille alkupääomaa. Tässä ilmoitusmenettelyssä Italia pyysi komissiota vahvistamaan, että






  a) | SEAHin omaisuuserien myynti selvitysmenettelyssä ei merkitse taloudellista jatkuvuutta suhteessa Airport Handlingiin, jolloin edellisen velat, etenkään vaatimus periä SEAHille myönnetty sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki takaisin, eivät siirry jälkimmäiselle; |
| --- | --- | --- |

(7)

Italia keskusteli 27 päivänä marraskuuta 2013 komission kanssa epävirallisen ilmoitusmenettelyn puitteissa seuraavista hankkeista: 1) SEAn suunnitelma likvidoida SEAH, 2) SEAn aikomus perustaa uusi maahuolintapalveluja Milanon lentoasemilla tarjoava tytäryhtiö, jonka nimi on ”Airport Handling S.p.A.”, jäljempänä ”Airport Handling”, ja antaa sille alkupääomaa. Tässä ilmoitusmenettelyssä Italia pyysi komissiota vahvistamaan, että

a)

SEAHin omaisuuserien myynti selvitysmenettelyssä ei merkitse taloudellista jatkuvuutta suhteessa Airport Handlingiin, jolloin edellisen velat, etenkään vaatimus periä SEAHille myönnetty sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki takaisin, eivät siirry jälkimmäiselle;

| b) | SEAn tekemää pääomanlisäystä Airport Handlingin pääomaan ei pidetä valtiontukena. |
| --- | --- |

b)

SEAn tekemää pääomanlisäystä Airport Handlingin pääomaan ei pidetä valtiontukena.

| (8) | Komissio ilmoitti Italialle 9 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn Airport Handlingin perustamiseen liittyvistä SEAn toimista, jäljempänä ”vuonna 2014 annettu menettelyn aloittamista koskeva päätös”. Tämän menettelyn myötä komissio pyysi Italiaa toimittamaan kuukauden kuluessa kirjeen vastaanottamisesta kaikki sellaiset tiedot, joista voi olla apua arvioitaessa kysymystä takaisinperintävelvollisuuden siirtymisestä SEAHilta Airport Handlingille sekä SEAn Airport Handlingin hyväksi tekemään pääomanlisäykseen mahdollisesti sisältyvästä tuesta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti Italialle 9 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn Airport Handlingin perustamiseen liittyvistä SEAn toimista, jäljempänä ”vuonna 2014 annettu menettelyn aloittamista koskeva päätös”. Tämän menettelyn myötä komissio pyysi Italiaa toimittamaan kuukauden kuluessa kirjeen vastaanottamisesta kaikki sellaiset tiedot, joista voi olla apua arvioitaessa kysymystä takaisinperintävelvollisuuden siirtymisestä SEAHilta Airport Handlingille sekä SEAn Airport Handlingin hyväksi tekemään pääomanlisäykseen mahdollisesti sisältyvästä tuesta.

| (9) | Italia, SEA ja Airport Handling nostivat vuonna 2014 annetun menettelyn aloittamista koskevan päätöksen kumoamiskanteet unionin yleisessä tuomioistuimessa 19 päivänä syyskuuta 2014 (asiat T-673/14, T-674/14 ja T-688/14). Yleinen tuomioistuin (neljäs jaosto) hylkäsi asiaan T-673/14 liittyvän kanteen 8 päivänä joulukuuta 2015 annetulla määräyksellä. Asiaa T-674/14 ja asiaa T-688/14 koskevat kanteet peruttiin 14 ja 15 päivänä heinäkuuta 2015. |
| --- | --- |

(9)

Italia, SEA ja Airport Handling nostivat vuonna 2014 annetun menettelyn aloittamista koskevan päätöksen kumoamiskanteet unionin yleisessä tuomioistuimessa 19 päivänä syyskuuta 2014 (asiat T-673/14, T-674/14 ja T-688/14). Yleinen tuomioistuin (neljäs jaosto) hylkäsi asiaan T-673/14 liittyvän kanteen 8 päivänä joulukuuta 2015 annetulla määräyksellä. Asiaa T-674/14 ja asiaa T-688/14 koskevat kanteet peruttiin 14 ja 15 päivänä heinäkuuta 2015.

| (10) | SEA ja Airport Handling jättivät 23 ja 25 päivänä syyskuuta 2014 väliaikaisia toimia koskevat hakemukset vuonna 2014 annetun menettelyn aloittamista koskevan päätöksen täytäntöönpanon lykkäämiseksi (asiat T-674/14 R ja T-688/14 R). Yleisen tuomioistuimen presidentti määräsi 29 päivänä syyskuuta 2014 vuonna 2014 annetun päätöksen julkaisemisen Euroopan unionin virallisessa lehdessä lykättäväksi. yleisen tuomioistuimen presidentti hylkäsi 28 päivänä marraskuuta 2014 SEAn ja Airport Handlingin tekemät väliaikaisia toimia koskevat hakemukset ja kumosi alustavan väliaikaisen toimen, jossa se määräsi komission olemaan julkaisematta vuonna 2014 annettua menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä (4). |
| --- | --- |

(10)

SEA ja Airport Handling jättivät 23 ja 25 päivänä syyskuuta 2014 väliaikaisia toimia koskevat hakemukset vuonna 2014 annetun menettelyn aloittamista koskevan päätöksen täytäntöönpanon lykkäämiseksi (asiat T-674/14 R ja T-688/14 R). Yleisen tuomioistuimen presidentti määräsi 29 päivänä syyskuuta 2014 vuonna 2014 annetun päätöksen julkaisemisen Euroopan unionin virallisessa lehdessä lykättäväksi. yleisen tuomioistuimen presidentti hylkäsi 28 päivänä marraskuuta 2014 SEAn ja Airport Handlingin tekemät väliaikaisia toimia koskevat hakemukset ja kumosi alustavan väliaikaisen toimen, jossa se määräsi komission olemaan julkaisematta vuonna 2014 annettua menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä (4).

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

4

| (11) | Vuonna 2014 annettu menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin 6 päivänä helmikuuta 2015Euroopan unionin virallisessa lehdessä (5), minkä johdosta komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tutkinnan kohteena olevista toimista. |
| --- | --- |

(11)

Vuonna 2014 annettu menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin 6 päivänä helmikuuta 2015Euroopan unionin virallisessa lehdessä (5), minkä johdosta komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tutkinnan kohteena olevista toimista.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

5

| (12) | Italia toimitti huomautuksensa vuonna 2014 annetusta menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 9 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(12)

Italia toimitti huomautuksensa vuonna 2014 annetusta menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 9 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä.

| (13) | Komissio sai huomautuksia neljältä asianomaiselta. Se välitti huomautukset Italialle ja antoi sille mahdollisuuden vastata niihin. Italia ilmoitti komissiolle näitä huomautuksia koskevat havaintonsa 26 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(13)

Komissio sai huomautuksia neljältä asianomaiselta. Se välitti huomautukset Italialle ja antoi sille mahdollisuuden vastata niihin. Italia ilmoitti komissiolle näitä huomautuksia koskevat havaintonsa 26 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä.

| (14) | Komissio pyysi 20 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Italiaa antamaan lisätietoja. Italia vastasi 19 ja 22 päivänä kesäkuuta 2015 sekä 2 päivänä heinäkuuta 2015 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(14)

Komissio pyysi 20 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Italiaa antamaan lisätietoja. Italia vastasi 19 ja 22 päivänä kesäkuuta 2015 sekä 2 päivänä heinäkuuta 2015 päivätyillä kirjeillä.

| (15) | Komission yksiköiden sekä Italian viranomaisten ja Milanon Airport Handling -säätiön edustajien kokoukset pidettiin 30 päivänä tammikuuta 2015, 7 päivänä toukokuuta 2015 ja 15 päivänä syyskuuta 2015. Näiden kokousten jälkeen säätiö toimitti komissiolle useita kertoja (6 päivänä helmikuuta 2015, 8 päivänä kesäkuuta 2015, 13 päivänä elokuuta 2015 ja 23 päivänä syyskuuta 2015) tietoja, joiden tarkoituksena oli tiedottaa komissiolle Airport Handlingin vähemmistöosuuden myynnin etenemisestä. Säätiön luonne ja tehtävä selostetaan jäljempänä 2.3 kohdassa. |
| --- | --- |

(15)

Komission yksiköiden sekä Italian viranomaisten ja Milanon Airport Handling -säätiön edustajien kokoukset pidettiin 30 päivänä tammikuuta 2015, 7 päivänä toukokuuta 2015 ja 15 päivänä syyskuuta 2015. Näiden kokousten jälkeen säätiö toimitti komissiolle useita kertoja (6 päivänä helmikuuta 2015, 8 päivänä kesäkuuta 2015, 13 päivänä elokuuta 2015 ja 23 päivänä syyskuuta 2015) tietoja, joiden tarkoituksena oli tiedottaa komissiolle Airport Handlingin vähemmistöosuuden myynnin etenemisestä. Säätiön luonne ja tehtävä selostetaan jäljempänä 2.3 kohdassa.

| (16) | Komissio pyysi Italialta täydentäviä tietoja 23 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä. Italia vastasi 10 päivänä marraskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(16)

Komissio pyysi Italialta täydentäviä tietoja 23 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä. Italia vastasi 10 päivänä marraskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä.

| (17) | Marraskuun 25 päivänä 2015 pidettiin kokous komission yksiköiden, Italian viranomaisten, Milanon Airport Handling -säätiön ja D’Nata-nimisen yrityksen välillä (viimeksi mainittu suunnitteli ostavansa osuuden Airport Handlingin osakepääomasta). |
| --- | --- |

(17)

Marraskuun 25 päivänä 2015 pidettiin kokous komission yksiköiden, Italian viranomaisten, Milanon Airport Handling -säätiön ja D’Nata-nimisen yrityksen välillä (viimeksi mainittu suunnitteli ostavansa osuuden Airport Handlingin osakepääomasta).

| (18) | Italia ilmoitti komissiolle 16 päivänä joulukuuta 2015 päivätyllä kirjeellä aikeistaan osittain muuttaa Airport Handlingin taloudellisen toiminnan laajuutta. |
| --- | --- |

(18)

Italia ilmoitti komissiolle 16 päivänä joulukuuta 2015 päivätyllä kirjeellä aikeistaan osittain muuttaa Airport Handlingin taloudellisen toiminnan laajuutta.

| (19) | Italia esitti yhteenvedon tärkeimmistä tiedoista, jotka se oli toimittanut menettelyjen aikana, 18 päivänä joulukuuta 2015 päivätyssä kirjeessä. Komissio vastasi 19 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(19)

Italia esitti yhteenvedon tärkeimmistä tiedoista, jotka se oli toimittanut menettelyjen aikana, 18 päivänä joulukuuta 2015 päivätyssä kirjeessä. Komissio vastasi 19 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä.

| (20) | Italia toimitti komissiolle päivitetyt tiedot Airport Handlingin yksityistämismenettelystä 29 päivänä tammikuuta ja 15 päivänä helmikuuta 2016 päivätyissä kirjeissä. |
| --- | --- |

(20)

Italia toimitti komissiolle päivitetyt tiedot Airport Handlingin yksityistämismenettelystä 29 päivänä tammikuuta ja 15 päivänä helmikuuta 2016 päivätyissä kirjeissä.

2.   TOIMENPITEEN KUVAUS

TOIMENPITEEN KUVAUS

| (21) | Tutkinnan kohteena on kaksi toimea: ensimmäinen toimi on Airport Handlingin perustaminen sekä SEAHin likvidaatio. Komissio arvioi, aiheuttiko tämä toimi taloudellista jatkuvuutta kahden yrityksen välillä, jolloin takaisinperintävelvollisuus olisi siirtynyt SEAHilta Airport Handlingille. Toinen toimi on se, kun SEA, Airport Handlingin julkinen emoyhtiö, antoi sille omaa pääomaa. Komissio arvioi, oliko tämä toimi markkinaehtoinen. Seuraavaksi kuvataan näihin toimiin liittyviä olosuhteita. |
| --- | --- |

(21)

Tutkinnan kohteena on kaksi toimea: ensimmäinen toimi on Airport Handlingin perustaminen sekä SEAHin likvidaatio. Komissio arvioi, aiheuttiko tämä toimi taloudellista jatkuvuutta kahden yrityksen välillä, jolloin takaisinperintävelvollisuus olisi siirtynyt SEAHilta Airport Handlingille. Toinen toimi on se, kun SEA, Airport Handlingin julkinen emoyhtiö, antoi sille omaa pääomaa. Komissio arvioi, oliko tämä toimi markkinaehtoinen. Seuraavaksi kuvataan näihin toimiin liittyviä olosuhteita.

2.1   Ammattiliittojen kanssa tehdyt sopimukset ja uudet työsopimukset

Ammattiliittojen kanssa tehdyt sopimukset ja uudet työsopimukset

| (22) | Sinä aikana, kun tutkinnan kohteena olevat toimet pantiin täytäntöön, SEA-konserni (SEA ja SEAH), SEAH ja Airport Handling tekivät sopimuksia SEAHin työntekijöitä edustavien ammattiliittojen kanssa SEAn aloittaman SEAHin vapaaehtoisen likvidaation vuoksi. Näiden sopimusten yleisenä tavoitteena oli turvata SEAHin kaikkien työntekijöiden työpaikat ja varmistaa SEA-konsernin huolintatoiminnan jatkuvuus ja kestävyys. Tehtiin seuraavat sopimukset: |
| --- | --- |

(22)

Sinä aikana, kun tutkinnan kohteena olevat toimet pantiin täytäntöön, SEA-konserni (SEA ja SEAH), SEAH ja Airport Handling tekivät sopimuksia SEAHin työntekijöitä edustavien ammattiliittojen kanssa SEAn aloittaman SEAHin vapaaehtoisen likvidaation vuoksi. Näiden sopimusten yleisenä tavoitteena oli turvata SEAHin kaikkien työntekijöiden työpaikat ja varmistaa SEA-konsernin huolintatoiminnan jatkuvuus ja kestävyys. Tehtiin seuraavat sopimukset:

| (23) | Kun SEA oli päättänyt purkaa SEAHin noudattaakseen takaisinperintäpäätöstä, SEA-konserni teki ammattiliittojen kanssa 4 päivänä marraskuuta 2013 sopimuksen, jonka tavoitteena oli ratkaista työttömäksi jääviin SEAHin työntekijöihin liittyvä ongelma. Sopimus sisälsi kaikkia SEAHin työntekijöitä koskevan vapaaehtoiseen irtisanoutumiseen liittyvän kannustinsuunnitelman, joka toteutetaan joukkoirtisanomisten vuoksi. Lisäksi sopimuksessa käsiteltiin uuden tytäryhtiön perustamista: se olisi kokonaan SEAn omistuksessa ja palkkaisi osan SEAHin työntekijöistä. |
| --- | --- |

(23)

Kun SEA oli päättänyt purkaa SEAHin noudattaakseen takaisinperintäpäätöstä, SEA-konserni teki ammattiliittojen kanssa 4 päivänä marraskuuta 2013 sopimuksen, jonka tavoitteena oli ratkaista työttömäksi jääviin SEAHin työntekijöihin liittyvä ongelma. Sopimus sisälsi kaikkia SEAHin työntekijöitä koskevan vapaaehtoiseen irtisanoutumiseen liittyvän kannustinsuunnitelman, joka toteutetaan joukkoirtisanomisten vuoksi. Lisäksi sopimuksessa käsiteltiin uuden tytäryhtiön perustamista: se olisi kokonaan SEAn omistuksessa ja palkkaisi osan SEAHin työntekijöistä.

| (24) | Tässä sopimuksessa luotiin ”alustava järjestely” ja määrättiin, että on laadittava ”täytäntöönpanosopimus”, jonka myötä laaditaan uusia sopimusehtoja koskevat säännöt sekä uusi työskentelyrakenne Airport Handlingin työntekijöille, koska komission vaatimus jatkuvuuden lakkaamisesta edellyttää uusien työsopimusten tekemistä. Lisäksi sopimuksessa määrätään, että tällaisen täytäntöönpanosopimuksen tekeminen on mahdollista vasta, kun ”kaupalliset neuvottelut Airport Handlingin sekä Linaten ja Malpensan lentoasemilla toimivien liikenteenharjoittajien kanssa on saatu päätökseen vapaan kilpailun hengessä” (6). Täytäntöönpanosopimuksen oli siis pohjauduttava seuraaviin periaatteisiin:






  — | pyrkimys turvata kaikkien SEAHin työntekijöiden työpaikat |
| --- | --- | --- |

(24)

Tässä sopimuksessa luotiin ”alustava järjestely” ja määrättiin, että on laadittava ”täytäntöönpanosopimus”, jonka myötä laaditaan uusia sopimusehtoja koskevat säännöt sekä uusi työskentelyrakenne Airport Handlingin työntekijöille, koska komission vaatimus jatkuvuuden lakkaamisesta edellyttää uusien työsopimusten tekemistä. Lisäksi sopimuksessa määrätään, että tällaisen täytäntöönpanosopimuksen tekeminen on mahdollista vasta, kun ”kaupalliset neuvottelut Airport Handlingin sekä Linaten ja Malpensan lentoasemilla toimivien liikenteenharjoittajien kanssa on saatu päätökseen vapaan kilpailun hengessä” (6). Täytäntöönpanosopimuksen oli siis pohjauduttava seuraaviin periaatteisiin:

6

—

pyrkimys turvata kaikkien SEAHin työntekijöiden työpaikat

| — | selvien kriteerien määrittäminen työntekijöiden mahdollisille siirroille SEA-konsernin sisällä |
| --- | --- |

—

selvien kriteerien määrittäminen työntekijöiden mahdollisille siirroille SEA-konsernin sisällä

| — | huolintaliiketoiminnan taloudellinen kannattavuus |
| --- | --- |

—

huolintaliiketoiminnan taloudellinen kannattavuus

| — | asianmukaisen ja osallistavan työmarkkinasuhdejärjestelmän määritteleminen |
| --- | --- |

—

asianmukaisen ja osallistavan työmarkkinasuhdejärjestelmän määritteleminen

| — | SEA-konsernin yrityksen sosiaaliturvajärjestelmän käyttämisen jatkaminen. |
| --- | --- |

—

SEA-konsernin yrityksen sosiaaliturvajärjestelmän käyttämisen jatkaminen.

| (25) | Huhtikuun 22 päivänä 2014 SEAH aloitti irtisanottujen työntekijöiden liikkuvuussuunnitelman (Collocamento in mobilità) toteuttamisen. Siinä on kyse Italian valtion luomasta sosiaaliturvajärjestelmästä, jonka päätavoitteena on tukea vaikeuksissa olevien yritysten työntekijöitä työttömyyskausina (7). Tuolloin SEAHilla oli 2 214 työntekijää, mikä vastaa 1 980:tä kokoaikaista työntekijää. |
| --- | --- |

(25)

Huhtikuun 22 päivänä 2014 SEAH aloitti irtisanottujen työntekijöiden liikkuvuussuunnitelman (Collocamento in mobilità) toteuttamisen. Siinä on kyse Italian valtion luomasta sosiaaliturvajärjestelmästä, jonka päätavoitteena on tukea vaikeuksissa olevien yritysten työntekijöitä työttömyyskausina (7). Tuolloin SEAHilla oli 2 214 työntekijää, mikä vastaa 1 980:tä kokoaikaista työntekijää.

7

| (26) | Toukokuun 31 päivänä 2015 Airport Handlingilla oli [...] (*1) työntekijää ([...] (*1) kokoaikavastaavaa), joista [...] (*1) työntekijää ([...] (*1) kokoaikavastaavaa) oli entisiä SEAHin työntekijöitä. |
| --- | --- |

(26)

Toukokuun 31 päivänä 2015 Airport Handlingilla oli [...] (*1) työntekijää ([...] (*1) kokoaikavastaavaa), joista [...] (*1) työntekijää ([...] (*1) kokoaikavastaavaa) oli entisiä SEAHin työntekijöitä.

*1

*1

*1

*1

| (27) | SEAH ja ammattiliitot allekirjoittivat 4 päivänä kesäkuuta 2014 täytäntöönpanosopimuksen, jonka tavoitteena oli panna täytäntöön edellä johdanto-osan 24 kappaleessa kuvattua alustavaa järjestelyä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

(27)

SEAH ja ammattiliitot allekirjoittivat 4 päivänä kesäkuuta 2014 täytäntöönpanosopimuksen, jonka tavoitteena oli panna täytäntöön edellä johdanto-osan 24 kappaleessa kuvattua alustavaa järjestelyä koskevat määräykset.

| (28) | Sopimuksessa määrättiin, että SEA oli ensinnäkin suostunut siihen, että Airport Handling palkkaa SEAHin työntekijöitä sen mukaan, paljonko työntekijöitä se tarvitsee ja millaisia toimenkuvia sillä on, ja toiseksi, että henkilöstön valintakriteerejä koskevat neuvottelut aloitetaan ammattijärjestöjen kanssa. Lisäksi sopimuksessa määrätään, että kaikki uudet Airport Handlingin kanssa tehtävät työsopimukset johtavat siihen, että SEAHin kanssa tehty työsopimus päättyy muodollisesti ja sisällöllisesti. |
| --- | --- |

(28)

Sopimuksessa määrättiin, että SEA oli ensinnäkin suostunut siihen, että Airport Handling palkkaa SEAHin työntekijöitä sen mukaan, paljonko työntekijöitä se tarvitsee ja millaisia toimenkuvia sillä on, ja toiseksi, että henkilöstön valintakriteerejä koskevat neuvottelut aloitetaan ammattijärjestöjen kanssa. Lisäksi sopimuksessa määrätään, että kaikki uudet Airport Handlingin kanssa tehtävät työsopimukset johtavat siihen, että SEAHin kanssa tehty työsopimus päättyy muodollisesti ja sisällöllisesti.

| (29) | Tämän sopimuksen mukaan SEAH osoitti valmiutensa luoda taloudellinen kannustinjärjestelmä niille työntekijöille, jotka ilmoittavat 30 päivään kesäkuuta 2014 mennessä, etteivät he vastusta irtisanomistoimia. |
| --- | --- |

(29)

Tämän sopimuksen mukaan SEAH osoitti valmiutensa luoda taloudellinen kannustinjärjestelmä niille työntekijöille, jotka ilmoittavat 30 päivään kesäkuuta 2014 mennessä, etteivät he vastusta irtisanomistoimia.

| (30) | Myös Airport Handling teki 4 päivänä kesäkuuta 2014 sopimuksen ammattijärjestöjen kanssa. Tässä sopimuksessa määritetään niiden työntekijöiden lukumäärä, joilla on 1 päivästä heinäkuuta 2014 alkaen toistaiseksi voimassa oleva työsopimus Airport Handlingin kanssa. Lisäksi siinä täsmennetään, että Airport Handling oli valmis palkkaamaan uudestaan ensisijaisesti SEAHin entisiä työntekijöitä. |
| --- | --- |

(30)

Myös Airport Handling teki 4 päivänä kesäkuuta 2014 sopimuksen ammattijärjestöjen kanssa. Tässä sopimuksessa määritetään niiden työntekijöiden lukumäärä, joilla on 1 päivästä heinäkuuta 2014 alkaen toistaiseksi voimassa oleva työsopimus Airport Handlingin kanssa. Lisäksi siinä täsmennetään, että Airport Handling oli valmis palkkaamaan uudestaan ensisijaisesti SEAHin entisiä työntekijöitä.

| (31) | Sopimuksesta käy myös ilmi Airport Handlingin arvioitu työvoiman tarve kokoaikavastaavina. Tältä osin sopimuksessa korostetaan, että sopimuksessa ilmoitettuja kokonaismääriä ja/tai muuttujia voidaan tarvittaessa muuttaa. Työntekijöiden arvioidut määrät olivat seuraavat: [...] (*1) kokoaikavastaavaa operatiiviseen toimintaan, [...] (*1) kokoaikavastaavaa hallintoon, [...] (*1) kokoaikavastaavaa määräaikaisiin kausitöihin. Sopimuksessa määrätään, että tämän vaatimuksen täyttämiseksi Airport Handlingin ensisijainen strategia on ottaa yhteyttä SEAHin nykyisiin työntekijöihin. Sopimuksessa määrätään myös rekrytointimenettelystä, työsopimusten oikeudellisiin ja taloudellisiin asioihin liittyvästä sisällöstä, sosiaaliturvaperiaatteista ja työn organisoinnista. Sopimuksen määräysten mukaan SEAHin entiset työntekijät palkataan uusin sopimuksin, jotka eroavat oleellisesti entisistä sopimuksista taloudellisten ehtojensa osalta. |
| --- | --- |

(31)

Sopimuksesta käy myös ilmi Airport Handlingin arvioitu työvoiman tarve kokoaikavastaavina. Tältä osin sopimuksessa korostetaan, että sopimuksessa ilmoitettuja kokonaismääriä ja/tai muuttujia voidaan tarvittaessa muuttaa. Työntekijöiden arvioidut määrät olivat seuraavat: [...] (*1) kokoaikavastaavaa operatiiviseen toimintaan, [...] (*1) kokoaikavastaavaa hallintoon, [...] (*1) kokoaikavastaavaa määräaikaisiin kausitöihin. Sopimuksessa määrätään, että tämän vaatimuksen täyttämiseksi Airport Handlingin ensisijainen strategia on ottaa yhteyttä SEAHin nykyisiin työntekijöihin. Sopimuksessa määrätään myös rekrytointimenettelystä, työsopimusten oikeudellisiin ja taloudellisiin asioihin liittyvästä sisällöstä, sosiaaliturvaperiaatteista ja työn organisoinnista. Sopimuksen määräysten mukaan SEAHin entiset työntekijät palkataan uusin sopimuksin, jotka eroavat oleellisesti entisistä sopimuksista taloudellisten ehtojensa osalta.

*1

*1

*1

| (32) | Myös sopimuksen työjärjestelyt eroavat niistä, joita SEAH sovelsi työntekijöihinsä. Erityisesti on todettava seuraavaa:






  — | Ilmailualan henkilöstöä koskevan kansallisen kollektiivisen työehtosopimuksen osalta Airport Handling soveltaisi sen huolitsijoita koskevaa osaa, kun taas SEAHin entisten työntekijöiden työsopimuksiin sovellettaisiin lentoaseman pitäjiä koskevaa osaa. Italian mukaan huolitsijoita koskevan osan ehdot ovat erilaiset lomaoikeuden (20 päivää vuodessa 22 päivän sijasta), työajan (7 h 30 minuuttia päivässä, kun se ennen oli 7 h 15 minuuttia päivässä) sekä palkkauksen ja lisien (kuuden päivän palkka poistettu) osalta. |
| --- | --- | --- |

(32)

Myös sopimuksen työjärjestelyt eroavat niistä, joita SEAH sovelsi työntekijöihinsä. Erityisesti on todettava seuraavaa:

—

Ilmailualan henkilöstöä koskevan kansallisen kollektiivisen työehtosopimuksen osalta Airport Handling soveltaisi sen huolitsijoita koskevaa osaa, kun taas SEAHin entisten työntekijöiden työsopimuksiin sovellettaisiin lentoaseman pitäjiä koskevaa osaa. Italian mukaan huolitsijoita koskevan osan ehdot ovat erilaiset lomaoikeuden (20 päivää vuodessa 22 päivän sijasta), työajan (7 h 30 minuuttia päivässä, kun se ennen oli 7 h 15 minuuttia päivässä) sekä palkkauksen ja lisien (kuuden päivän palkka poistettu) osalta.

| — | Myös palkkaoikeuksien organisoinnissa on eroja: Airport Handling ei sovella tiettyjä kansallista kollektiivista työehtosopimusta täydentävän yrityskohtaisen sopimuksen nimikkeitä, joita SEAH sovelsi työntekijöihinsä. |
| --- | --- |

—

Myös palkkaoikeuksien organisoinnissa on eroja: Airport Handling ei sovella tiettyjä kansallista kollektiivista työehtosopimusta täydentävän yrityskohtaisen sopimuksen nimikkeitä, joita SEAH sovelsi työntekijöihinsä.

| — | Lisäksi työntekijäjärjestö on eri (esimerkiksi [...] (*1)). |
| --- | --- |

—

Lisäksi työntekijäjärjestö on eri (esimerkiksi [...] (*1)).

*1

| (33) | Tämän vuoksi Italian mukaan






  — | Airport Handlingin työvoiman kokonaiskustannukset olivat 30 prosenttia pienemmät kuin SEAHin työvoiman kokonaiskustannukset |
| --- | --- | --- |

(33)

Tämän vuoksi Italian mukaan

—

Airport Handlingin työvoiman kokonaiskustannukset olivat 30 prosenttia pienemmät kuin SEAHin työvoiman kokonaiskustannukset

| — | Airport Handlingin täydentävän yrityskohtaisen sopimuksen kustannusten painoarvo väheni [...] (*1) prosenttia SEAHin vastaaviin kustannuksiin verrattuna, ja palkkoja leikattiin vuotuisella tasolla keskimäärin [...] (*1) kertaa kuukausipalkan verran. |
| --- | --- |

—

Airport Handlingin täydentävän yrityskohtaisen sopimuksen kustannusten painoarvo väheni [...] (*1) prosenttia SEAHin vastaaviin kustannuksiin verrattuna, ja palkkoja leikattiin vuotuisella tasolla keskimäärin [...] (*1) kertaa kuukausipalkan verran.

*1

*1

| (34) | SEAHin osakkaat hyväksyivät yrityksen purkamisen ja sen asettamisen vapaaehtoiseen selvitystilaan 9 päivänä kesäkuuta 2014 pidetyssä ylimääräisessä yhtiökokouksessa. Yrityksen purkamispäiväksi vahvistettiin 1 päivä heinäkuuta 2014 (8). |
| --- | --- |

(34)

SEAHin osakkaat hyväksyivät yrityksen purkamisen ja sen asettamisen vapaaehtoiseen selvitystilaan 9 päivänä kesäkuuta 2014 pidetyssä ylimääräisessä yhtiökokouksessa. Yrityksen purkamispäiväksi vahvistettiin 1 päivä heinäkuuta 2014 (8).

8

| (35) | Tämän mukaisesti nimitettiin selvittäjä, jolle annettiin tehtäväksi myydä yhtiön omaisuuserät, maksaa velkojille ja laatia lopullinen likvidaatiotase ja -kertomus. |
| --- | --- |

(35)

Tämän mukaisesti nimitettiin selvittäjä, jolle annettiin tehtäväksi myydä yhtiön omaisuuserät, maksaa velkojille ja laatia lopullinen likvidaatiotase ja -kertomus.

| (36) | Ammattijärjestöt olivat asettaneet 4 päivänä kesäkuuta 2014 tehtyjen sopimusten voimaantulon ehdoksi, että SEAHin työntekijöiden keskuudessa järjestettävän äänestyksen tulos olisi myönteinen. Äänestys järjestettiin 11–13 päivänä kesäkuuta 2014. Tässä äänestyksessä 4 päivänä kesäkuuta 2014 tehty sopimus hylättiin. |
| --- | --- |

(36)

Ammattijärjestöt olivat asettaneet 4 päivänä kesäkuuta 2014 tehtyjen sopimusten voimaantulon ehdoksi, että SEAHin työntekijöiden keskuudessa järjestettävän äänestyksen tulos olisi myönteinen. Äänestys järjestettiin 11–13 päivänä kesäkuuta 2014. Tässä äänestyksessä 4 päivänä kesäkuuta 2014 tehty sopimus hylättiin.

| (37) | Tämän vuoksi SEAHin yhtiökokous päätti 1 päivänä heinäkuuta 2014 siirtää SEAHin toiminnan päättymisen määräaikaa 31 päivään elokuuta 2014 saakka. Lisäksi yhtiökokous antoi selvittäjälle (joka oli aloittanut tehtävässään 1 päivänä heinäkuuta 2014) valtuudet johtaa yhtiötä tilapäisesti siihen saakka ja jatkaa määräpäivän jälkeen SEAHin omaisuuserien luovutusta ja sen toiminnan lopettamista. |
| --- | --- |

(37)

Tämän vuoksi SEAHin yhtiökokous päätti 1 päivänä heinäkuuta 2014 siirtää SEAHin toiminnan päättymisen määräaikaa 31 päivään elokuuta 2014 saakka. Lisäksi yhtiökokous antoi selvittäjälle (joka oli aloittanut tehtävässään 1 päivänä heinäkuuta 2014) valtuudet johtaa yhtiötä tilapäisesti siihen saakka ja jatkaa määräpäivän jälkeen SEAHin omaisuuserien luovutusta ja sen toiminnan lopettamista.

| (38) | Ratkaistakseen 14 päivänä kesäkuuta 2014 järjestetyn äänestyksen kielteisen tuloksen aiheuttamat ongelmat ammattijärjestöt ehdottivat 4 päivänä heinäkuuta 2014 muutamia selvennyksiä 4 päivänä kesäkuuta 2014 tehdyn sopimuksen kohtiin, esimerkiksi näitä: lisätyöpäivät oli jaettava tasaisesti koko vuoden ajalle; viittaukset ”tehokkaaseen työaikaan” tarkoittivat sitä, että kunakin päivänä työajan oli oltava vähintään 7,5 tuntia ja että työviikko on viisipäiväinen ja että työntekijöillä on mahdollisuus valita kahdesta vaihtoehdosta, miten tehdä töitä tiettyjen pyhäpäivien aikana, jotka eivät uudessa sopimuksessa olleet enää palkallisia. Airport Handling hyväksyi nämä ehdotukset 7 päivänä heinäkuuta 2014. Airport Handling allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2014 täydentävän sopimuksen, jossa vahvistettiin 4 päivänä kesäkuuta 2014 tehdyn sopimuksen pätevyys ja joka sisälsi ammattijärjestöjen vaatimat selvennykset. Uusi sopimus ei kuitenkaan sisältänyt merkittäviä muutoksia aiemmin hylättyyn, 4 päivänä kesäkuuta 2014 tehtyyn sopimukseen verrattuna. |
| --- | --- |

(38)

Ratkaistakseen 14 päivänä kesäkuuta 2014 järjestetyn äänestyksen kielteisen tuloksen aiheuttamat ongelmat ammattijärjestöt ehdottivat 4 päivänä heinäkuuta 2014 muutamia selvennyksiä 4 päivänä kesäkuuta 2014 tehdyn sopimuksen kohtiin, esimerkiksi näitä: lisätyöpäivät oli jaettava tasaisesti koko vuoden ajalle; viittaukset ”tehokkaaseen työaikaan” tarkoittivat sitä, että kunakin päivänä työajan oli oltava vähintään 7,5 tuntia ja että työviikko on viisipäiväinen ja että työntekijöillä on mahdollisuus valita kahdesta vaihtoehdosta, miten tehdä töitä tiettyjen pyhäpäivien aikana, jotka eivät uudessa sopimuksessa olleet enää palkallisia. Airport Handling hyväksyi nämä ehdotukset 7 päivänä heinäkuuta 2014. Airport Handling allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2014 täydentävän sopimuksen, jossa vahvistettiin 4 päivänä kesäkuuta 2014 tehdyn sopimuksen pätevyys ja joka sisälsi ammattijärjestöjen vaatimat selvennykset. Uusi sopimus ei kuitenkaan sisältänyt merkittäviä muutoksia aiemmin hylättyyn, 4 päivänä kesäkuuta 2014 tehtyyn sopimukseen verrattuna.

| (39) | Elokuussa 2014 SEAH irtisanoi koko henkilöstönsä. Samaan aikaan Airport Handling alkoi rekrytoida muun muassa SEAHin entisiä työntekijöitä, joista se palkkasi ne, joita se piti toimintojensa kannalta oleellisina. Lisäksi Airport Handling otti yhteyttä Adecco-nimiseen tilapäistyövoimaa tarjoavaan yritykseen tilapäisten työntekijöiden palkkaamiseksi. |
| --- | --- |

(39)

Elokuussa 2014 SEAH irtisanoi koko henkilöstönsä. Samaan aikaan Airport Handling alkoi rekrytoida muun muassa SEAHin entisiä työntekijöitä, joista se palkkasi ne, joita se piti toimintojensa kannalta oleellisina. Lisäksi Airport Handling otti yhteyttä Adecco-nimiseen tilapäistyövoimaa tarjoavaan yritykseen tilapäisten työntekijöiden palkkaamiseksi.

| (40) | SEAH lopetti toimintansa 1 päivänä syyskuuta 2014. Samana päivänä Airport Handling aloitti toimintansa Milanon lentoasemilla. Syyskuun 1 päivänä 2014 Airport Handlingilla oli [...] (*1) työntekijää ([...] (*1) kokoaikavastaavaa). Se työllisti siis [...] (*1) prosenttia niistä työntekijöistä, jotka olivat SEAHin palkkalistoilla 22 päivänä huhtikuuta 2014, sinä päivänä, jolloin SEAH aloitti työntekijöidensä kollektiiviseen irtisanomiseen tähtäävät viralliset menettelyt. Lisäksi Airport Handlingilla oli [...] (*1) tilapäistä työntekijää ([...] (*1) kokoaikavastaavaa) [...] (*1). |
| --- | --- |

(40)

SEAH lopetti toimintansa 1 päivänä syyskuuta 2014. Samana päivänä Airport Handling aloitti toimintansa Milanon lentoasemilla. Syyskuun 1 päivänä 2014 Airport Handlingilla oli [...] (*1) työntekijää ([...] (*1) kokoaikavastaavaa). Se työllisti siis [...] (*1) prosenttia niistä työntekijöistä, jotka olivat SEAHin palkkalistoilla 22 päivänä huhtikuuta 2014, sinä päivänä, jolloin SEAH aloitti työntekijöidensä kollektiiviseen irtisanomiseen tähtäävät viralliset menettelyt. Lisäksi Airport Handlingilla oli [...] (*1) tilapäistä työntekijää ([...] (*1) kokoaikavastaavaa) [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

2.2   Sopimus lentoyhtiöiden kanssa

Sopimus lentoyhtiöiden kanssa

| (41) | SEAH ilmoitti lentoyhtiöille, toimittajille ja muille asianomaisille 22 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, että sen toiminta loppuu 1 päivänä heinäkuuta 2014 ja että sen vuoksi se lopettaa maahuolintapalvelujen tarjoamisen Milanon lentoasemilla. |
| --- | --- |

(41)

SEAH ilmoitti lentoyhtiöille, toimittajille ja muille asianomaisille 22 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, että sen toiminta loppuu 1 päivänä heinäkuuta 2014 ja että sen vuoksi se lopettaa maahuolintapalvelujen tarjoamisen Milanon lentoasemilla.

| (42) | Tämän tiedotteen perusteella kymmenen lentoyhtiötä päätti antaa maahuolintapalvelujen tarjoamisen Milanon lentoasemilla muille palveluntarjoajille kuin SEAHille ja Airport Handlingille. |
| --- | --- |

(42)

Tämän tiedotteen perusteella kymmenen lentoyhtiötä päätti antaa maahuolintapalvelujen tarjoamisen Milanon lentoasemilla muille palveluntarjoajille kuin SEAHille ja Airport Handlingille.

| (43) | Samaan aikaan 19 Milanon lentoasemilla toimivaa lentoyhtiötä valitsi Airport Handlingin maahuolintapalvelujen tarjoajaksi avointen tarjouskilpailujen perusteella. Muut lentoyhtiöt valitsivat Airport Handlingin kilpailullisen neuvottelumenettelyn perusteella. Italian mukaan palveluntarjoajan valinta perustuu yleensä tiettyjen tekijöiden, kuten hinnan, palveluntarjoajan talouden vakauden, tehokkaan laitteiston saatavuuden, verkoston olemassaolon, vakiintuneen maineen sekä toiminnan harjoittajan kokemuksen ja osaamisen arviointiin. |
| --- | --- |

(43)

Samaan aikaan 19 Milanon lentoasemilla toimivaa lentoyhtiötä valitsi Airport Handlingin maahuolintapalvelujen tarjoajaksi avointen tarjouskilpailujen perusteella. Muut lentoyhtiöt valitsivat Airport Handlingin kilpailullisen neuvottelumenettelyn perusteella. Italian mukaan palveluntarjoajan valinta perustuu yleensä tiettyjen tekijöiden, kuten hinnan, palveluntarjoajan talouden vakauden, tehokkaan laitteiston saatavuuden, verkoston olemassaolon, vakiintuneen maineen sekä toiminnan harjoittajan kokemuksen ja osaamisen arviointiin.

2.3   Airport Handlingin perustaminen ja SEAn omistusosuuden siirtäminen Milanon Airport Handling -säätiöön; Airport Handlingin pääomittaminen

Airport Handlingin perustaminen ja SEAn omistusosuuden siirtäminen Milanon Airport Handling -säätiöön; Airport Handlingin pääomittaminen

| (44) | Airport Handling perustettiin 9 päivänä syyskuuta 2013 rajavastuuyhtiöksi, jonka osakepääoma on 10 000 euroa. |
| --- | --- |

(44)

Airport Handling perustettiin 9 päivänä syyskuuta 2013 rajavastuuyhtiöksi, jonka osakepääoma on 10 000 euroa.

| (45) | Maaliskuun 10 päivänä 2014 SEAn hallitus päätti lisätä Airport Handlingin pääomaa 2,5 miljoonaan euroon, jotta Airport Handling täyttäisi maahuolintayhtiöiden sertifiointia koskevat Italian siviili-ilmailuviranomaisen (ENACin) vaatimukset. Voimassa olevien kansallisten sääntöjen nojalla ENAC myöntää lupia maahuolintapalvelujen tarjoajille, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset (9):






  — | pääoma vähintään neljännes todennäköisestä liikevaihdosta |
| --- | --- | --- |

(45)

Maaliskuun 10 päivänä 2014 SEAn hallitus päätti lisätä Airport Handlingin pääomaa 2,5 miljoonaan euroon, jotta Airport Handling täyttäisi maahuolintayhtiöiden sertifiointia koskevat Italian siviili-ilmailuviranomaisen (ENACin) vaatimukset. Voimassa olevien kansallisten sääntöjen nojalla ENAC myöntää lupia maahuolintapalvelujen tarjoajille, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset (9):

9

—

pääoma vähintään neljännes todennäköisestä liikevaihdosta

| — | palvelujen tarjoamiseen riittävät toimintaresurssit ja organisaatiokapasiteetti |
| --- | --- |

—

palvelujen tarjoamiseen riittävät toimintaresurssit ja organisaatiokapasiteetti

| — | sertifikaatti, joka osoittaa, että kaikkia työ- ja turvallisuuslainsäädännön mukaisia velvoitteita noudatetaan. |
| --- | --- |

—

sertifikaatti, joka osoittaa, että kaikkia työ- ja turvallisuuslainsäädännön mukaisia velvoitteita noudatetaan.

| (46) | Kesäkuun 30 päivänä 2014 SEAn hallitus teki päätöksen Milanon Airport Handling -säätiön, jäljempänä ”säätiö”, perustamisesta ja Airport Handlingin pääoman lisäämisestä 25 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

(46)

Kesäkuun 30 päivänä 2014 SEAn hallitus teki päätöksen Milanon Airport Handling -säätiön, jäljempänä ”säätiö”, perustamisesta ja Airport Handlingin pääoman lisäämisestä 25 miljoonaan euroon.

| (47) | Säätiö perustettiin 30 päivänä kesäkuuta 2014 ja sen perustamiskirja allekirjoitettiin samana päivänä. Perustamiskirjansa mukaan säätiö i) toimii Airport Handlingin ainoana osakkaana yhtiön vähemmistöosakkuuden myyntiin saakka ja ii) takaa, että Airport Handling toimii taloudellisesti erillään SEA Handlingista. |
| --- | --- |

(47)

Säätiö perustettiin 30 päivänä kesäkuuta 2014 ja sen perustamiskirja allekirjoitettiin samana päivänä. Perustamiskirjansa mukaan säätiö i) toimii Airport Handlingin ainoana osakkaana yhtiön vähemmistöosakkuuden myyntiin saakka ja ii) takaa, että Airport Handling toimii taloudellisesti erillään SEA Handlingista.

| (48) | Perustamiskirjan mukaan säätiön perustamisen tarkoituksena oli etenkin






  — | vahvistaa ja varmentaa, että Airport Handlingin sekä SEAn ja SEAHin välillä ei ole taloudellista jatkuvuutta, mikä varmistetaan hallinnoimalla Airport Handlingia itsenäisesti riippumatta SEAsta |
| --- | --- | --- |

(48)

Perustamiskirjan mukaan säätiön perustamisen tarkoituksena oli etenkin

—

vahvistaa ja varmentaa, että Airport Handlingin sekä SEAn ja SEAHin välillä ei ole taloudellista jatkuvuutta, mikä varmistetaan hallinnoimalla Airport Handlingia itsenäisesti riippumatta SEAsta

| — | sallia riippumattomien kolmansien sijoittajaosapuolien hankkia vähintään 30 prosentin osuus Airport Handlingin osakepääomasta. |
| --- | --- |

—

sallia riippumattomien kolmansien sijoittajaosapuolien hankkia vähintään 30 prosentin osuus Airport Handlingin osakepääomasta.

| (49) | Säätiön perustamiskirjassa sanotaan, että voidakseen täyttää tämän tehtävänsä säätiöllä on valtuudet






  — | nimittää johtajia, tilintarkastajia ja muita oikeushenkilöitä valitsemalla vaatimukset täyttävistä hakijoista ne, joilla ei ole SEAan tai SEAHiin liittyvää operatiivista vastuuta tai työsuhdetta niiden kanssa |
| --- | --- | --- |

(49)

Säätiön perustamiskirjassa sanotaan, että voidakseen täyttää tämän tehtävänsä säätiöllä on valtuudet

—

nimittää johtajia, tilintarkastajia ja muita oikeushenkilöitä valitsemalla vaatimukset täyttävistä hakijoista ne, joilla ei ole SEAan tai SEAHiin liittyvää operatiivista vastuuta tai työsuhdetta niiden kanssa

| — | pyytää johtajilta raportti taloudellisen jatkuvuuden katkeamiseen liittyvistä tapahtumista, jotka ilmenivät ennen säätiön perustamista sekä |
| --- | --- |

—

pyytää johtajilta raportti taloudellisen jatkuvuuden katkeamiseen liittyvistä tapahtumista, jotka ilmenivät ennen säätiön perustamista sekä

| — | varmistaa, että käytössä on asianmukaiset menettelyt, joilla vältetään se, ettei Airport Handling saa kilpailijoihinsa nähden perusteetonta hyötyä SEAan liittyvistä kaupallisista tiedoista lentoyhtiöiden kanssa tehtävien sopimusten tekemisessä tai ylläpitämisessä säätiön perustamiskirjan liitteessä A olevat rajoitukset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

—

varmistaa, että käytössä on asianmukaiset menettelyt, joilla vältetään se, ettei Airport Handling saa kilpailijoihinsa nähden perusteetonta hyötyä SEAan liittyvistä kaupallisista tiedoista lentoyhtiöiden kanssa tehtävien sopimusten tekemisessä tai ylläpitämisessä säätiön perustamiskirjan liitteessä A olevat rajoitukset huomioon ottaen.

| (50) | Säätiön perustamiskirjan mukaan säätiön toimitsijamiehen on varmennettava, ettei Airport Handlingin perustamisen jälkeen ole annettu sellaisia määräyksiä, joiden johdosta muita kuin säätiön perustamiskirjassa mainittuja SEAHin omaisuuseriä, irtainta tai kiinteää omaisuutta, lentoyhtiöiden ja/tai muiden huolintapalveluyritysten kanssa tehtyjä sopimuksia, teollis- ja tekijänoikeuksia tai yksipuolisia sitoumuksia, joilla on taloudellisia vaikutuksia (ts. reaalivakuuksia tai henkilötakauksia) siirrettäisiin Airport Handlingille. |
| --- | --- |

(50)

Säätiön perustamiskirjan mukaan säätiön toimitsijamiehen on varmennettava, ettei Airport Handlingin perustamisen jälkeen ole annettu sellaisia määräyksiä, joiden johdosta muita kuin säätiön perustamiskirjassa mainittuja SEAHin omaisuuseriä, irtainta tai kiinteää omaisuutta, lentoyhtiöiden ja/tai muiden huolintapalveluyritysten kanssa tehtyjä sopimuksia, teollis- ja tekijänoikeuksia tai yksipuolisia sitoumuksia, joilla on taloudellisia vaikutuksia (ts. reaalivakuuksia tai henkilötakauksia) siirrettäisiin Airport Handlingille.

| (51) | Tämän perusteella säätiön perustamiskirjassa säätiön toimitsijamiehen määräysvallasta on suljettu pois






  — | se, että Airport Handling on SEAn perustama ja pääomittama |
| --- | --- | --- |

(51)

Tämän perusteella säätiön perustamiskirjassa säätiön toimitsijamiehen määräysvallasta on suljettu pois

—

se, että Airport Handling on SEAn perustama ja pääomittama

| — | se, että Airport Handling on palkannut SEAHin työntekijöitä |
| --- | --- |

—

se, että Airport Handling on palkannut SEAHin työntekijöitä

| — | se, että Airport Handling vuokraa omaisuuseriään ja huolintalaitteistoa SEAHilta vuokrasopimuksella, joka on voimassa 28 päivään helmikuuta 2015 saakka. |
| --- | --- |

—

se, että Airport Handling vuokraa omaisuuseriään ja huolintalaitteistoa SEAHilta vuokrasopimuksella, joka on voimassa 28 päivään helmikuuta 2015 saakka.

| (52) | Lisäksi säätiön perustamiskirjassa määrätään, että toimitsijamiehen on varmistettava, että






  — | lukuun ottamatta SEAlle säätiön perustamiskirjan nojalla myönnettyjä toimivaltuuksia Airport Handlingin operatiivinen hallinto on erillään SEAn hallinnosta: sitä hallinnoi ja valvoo hallitus, jonka jäsenet toimitsijamies nimittää itsenäisesti, |
| --- | --- | --- |

(52)

Lisäksi säätiön perustamiskirjassa määrätään, että toimitsijamiehen on varmistettava, että

—

lukuun ottamatta SEAlle säätiön perustamiskirjan nojalla myönnettyjä toimivaltuuksia Airport Handlingin operatiivinen hallinto on erillään SEAn hallinnosta: sitä hallinnoi ja valvoo hallitus, jonka jäsenet toimitsijamies nimittää itsenäisesti,

| — | SEA ja Airport Handling eivät anna ennen säätiön perustamista tai sen jälkeen sellaisia määräyksiä, joiden johdosta siirretään muita kuin säätiön perustamiskirjassa mainittuja SEAn omaisuuseriä, irtainta tai kiinteää omaisuutta, sopimuksia, yksipuolisia sitoumuksia, joilla on taloudellisia vaikutuksia (ts. reaalivakuuksia tai henkilötakauksia) tai teollis- ja tekijänoikeuksia tai joiden siirtämistä SEA vaatii Milanon lentoasemien toimiluvan haltijana, sekä |
| --- | --- |

—

SEA ja Airport Handling eivät anna ennen säätiön perustamista tai sen jälkeen sellaisia määräyksiä, joiden johdosta siirretään muita kuin säätiön perustamiskirjassa mainittuja SEAn omaisuuseriä, irtainta tai kiinteää omaisuutta, sopimuksia, yksipuolisia sitoumuksia, joilla on taloudellisia vaikutuksia (ts. reaalivakuuksia tai henkilötakauksia) tai teollis- ja tekijänoikeuksia tai joiden siirtämistä SEA vaatii Milanon lentoasemien toimiluvan haltijana, sekä

| — | Airport Handling ottaa käyttöön menettelyjä ja valvontatoimia, joiden avulla vältetään se, ettei sille koidu hyötyä SEAn luottamuksellisista kaupallisista tiedoista, joiden perusteella Airport Handling voisi saada perusteetonta hyötyä lentoyhtiöiden kanssa tehtävien sopimusten saamisessa tai ylläpitämisessä. Tällaisia tietoja ovat esimerkiksi SEAHin aiemmin tekemiä sopimuksia koskevat tiedot tai vaatimukset, jotka SEA on saanut lentoyhtiöiltä tietoonsa lentoaseman pitäjänä. |
| --- | --- |

—

Airport Handling ottaa käyttöön menettelyjä ja valvontatoimia, joiden avulla vältetään se, ettei sille koidu hyötyä SEAn luottamuksellisista kaupallisista tiedoista, joiden perusteella Airport Handling voisi saada perusteetonta hyötyä lentoyhtiöiden kanssa tehtävien sopimusten saamisessa tai ylläpitämisessä. Tällaisia tietoja ovat esimerkiksi SEAHin aiemmin tekemiä sopimuksia koskevat tiedot tai vaatimukset, jotka SEA on saanut lentoyhtiöiltä tietoonsa lentoaseman pitäjänä.

| (53) | Säätiön perustamiskirjan mukaan ei ole kuitenkaan toimitsijamiehen tehtävä varmentaa tai arvioida,






  — | osallistuivatko SEAn edustajat neuvotteluihin niiden työntekijöiden kanssa, jotka Airport Handlingin oli määrä palkata |
| --- | --- | --- |

(53)

Säätiön perustamiskirjan mukaan ei ole kuitenkaan toimitsijamiehen tehtävä varmentaa tai arvioida,

—

osallistuivatko SEAn edustajat neuvotteluihin niiden työntekijöiden kanssa, jotka Airport Handlingin oli määrä palkata

| — | hyötyykö Airport Handling SEAn ulkoistamista työntekijöistä, mukaan luettuna sen toimitusjohtajasta, jonka oli tarkoitus jatkaa tehtävässään säätiön toimikauden ajan |
| --- | --- |

—

hyötyykö Airport Handling SEAn ulkoistamista työntekijöistä, mukaan luettuna sen toimitusjohtajasta, jonka oli tarkoitus jatkaa tehtävässään säätiön toimikauden ajan

| — | jatkaako SEA tiettyjen keskitettyjen palvelujen tarjoamista |
| --- | --- |

—

jatkaako SEA tiettyjen keskitettyjen palvelujen tarjoamista

| — | voiko SEA vahvistaa palvelujen laatutason, jotta se voi noudattaa velvollisuuksiaan lentoaseman pitäjänä Milanon lentoasemien infrastruktuurissa |
| --- | --- |

—

voiko SEA vahvistaa palvelujen laatutason, jotta se voi noudattaa velvollisuuksiaan lentoaseman pitäjänä Milanon lentoasemien infrastruktuurissa

| — | tekeekö päätökset Airport Handlingin rahoituksesta tulevaisuudessa yksinomaan SEA, mikä ei kuitenkaan rajoita Airport Handlingin hallituksen oikeuksia tehdä liiketoimintasuunnitelman toteuttamiseen liittyviä päätöksiä. |
| --- | --- |

—

tekeekö päätökset Airport Handlingin rahoituksesta tulevaisuudessa yksinomaan SEA, mikä ei kuitenkaan rajoita Airport Handlingin hallituksen oikeuksia tehdä liiketoimintasuunnitelman toteuttamiseen liittyviä päätöksiä.

| (54) | Kolmannen sijoittajaosapuolen mukaantulosta Airport Handlingiin säätiön perustamisasiakirjassa määrätään, että sen menettelyn alkuvaihe, jonka tavoitteena on Airport Handlingin omistuspohjan laajentaminen ”soveltuviin osakkaisiin” (eli luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin tai tahoihin, jotka eivät ole Italian valtion valvomia julkisia tahoja tai yrityksiä, jos ne ovat sijoittautuneet Italiaan, pörssiyhtiöitä lukuun ottamatta), oli annettu SEAn tehtäväksi, ja se oli määrä saada päätökseen 28 päivään helmikuuta 2015 mennessä. |
| --- | --- |

(54)

Kolmannen sijoittajaosapuolen mukaantulosta Airport Handlingiin säätiön perustamisasiakirjassa määrätään, että sen menettelyn alkuvaihe, jonka tavoitteena on Airport Handlingin omistuspohjan laajentaminen ”soveltuviin osakkaisiin” (eli luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin tai tahoihin, jotka eivät ole Italian valtion valvomia julkisia tahoja tai yrityksiä, jos ne ovat sijoittautuneet Italiaan, pörssiyhtiöitä lukuun ottamatta), oli annettu SEAn tehtäväksi, ja se oli määrä saada päätökseen 28 päivään helmikuuta 2015 mennessä.

| (55) | Säätiön perustamiskirjassa määrätään, että jos SEA on 1 päivänä maaliskuuta 2015 yhä Airport Handlingin osakas ja jos sen osuus on yli [...] (*1) prosenttia, toimitsijamies alkaa etsiä sijoittajia, joiden on täytettävä SEAn niille aiemmin ilmoittamat ehdot, jotka on ilmoitettava säätiön valvojana toimivalle lakimiehelle ja joita SEA voi tarkistaa hyvissä ajoin. Muussa tapauksessa toimitsijamies ei voi siirtää Airport Handlingin osakkuutta ilman SEAn suostumusta. |
| --- | --- |

(55)

Säätiön perustamiskirjassa määrätään, että jos SEA on 1 päivänä maaliskuuta 2015 yhä Airport Handlingin osakas ja jos sen osuus on yli [...] (*1) prosenttia, toimitsijamies alkaa etsiä sijoittajia, joiden on täytettävä SEAn niille aiemmin ilmoittamat ehdot, jotka on ilmoitettava säätiön valvojana toimivalle lakimiehelle ja joita SEA voi tarkistaa hyvissä ajoin. Muussa tapauksessa toimitsijamies ei voi siirtää Airport Handlingin osakkuutta ilman SEAn suostumusta.

*1

| (56) | Lisäksi säätiön perustamiskirjassa määrätään, että kun SEAn [...] (*1) prosentin omistusosuus Airport Handlingista on myyty, SEA etsii yksityissijoittajia, jotka ovat kiinnostuneita ryhtymään Airport Handlingin osakkaiksi. Tässä otetaan huomioon myös sosiaaliset näkökohdat ja SEAn velvollisuus jatkaa maahuolintapalvelujen tarjoamista Milanon lentoasemilla. |
| --- | --- |

(56)

Lisäksi säätiön perustamiskirjassa määrätään, että kun SEAn [...] (*1) prosentin omistusosuus Airport Handlingista on myyty, SEA etsii yksityissijoittajia, jotka ovat kiinnostuneita ryhtymään Airport Handlingin osakkaiksi. Tässä otetaan huomioon myös sosiaaliset näkökohdat ja SEAn velvollisuus jatkaa maahuolintapalvelujen tarjoamista Milanon lentoasemilla.

*1

| (57) | Elokuun 26 päivänä 2014 Airport Handlingin hallitus hyväksyi lisäyksen säätiön perustamiskirjaan. Lisäyksen mukaan SEAlle ehdotetaan, että Airport Handling laskee liikkeeseen 20 000 voitto-osuuteen oikeuttavaa oman pääoman ehtoista instrumenttia (SFP:tä (strumenti finanziari partecipativi)) Italian siviililain 2346 artiklan 6 kohdan nojalla (10). Jokainen instrumentti on nimellisarvoltaan 1 000 euroa. Lisäys allekirjoitettiin seuraavana päivänä. |
| --- | --- |

(57)

Elokuun 26 päivänä 2014 Airport Handlingin hallitus hyväksyi lisäyksen säätiön perustamiskirjaan. Lisäyksen mukaan SEAlle ehdotetaan, että Airport Handling laskee liikkeeseen 20 000 voitto-osuuteen oikeuttavaa oman pääoman ehtoista instrumenttia (SFP:tä (strumenti finanziari partecipativi)) Italian siviililain 2346 artiklan 6 kohdan nojalla (10). Jokainen instrumentti on nimellisarvoltaan 1 000 euroa. Lisäys allekirjoitettiin seuraavana päivänä.

10

| (58) | Elokuun 27 päivänä 2014 Airport Handlingin yhtiökokous (11) päätti korottaa Airport Handlingin pääomaa 1,3 miljoonasta eurosta 5 miljoonaan euroon, jonka määrän SEA merkitsi ja maksoi. |
| --- | --- |

(58)

Elokuun 27 päivänä 2014 Airport Handlingin yhtiökokous (11) päätti korottaa Airport Handlingin pääomaa 1,3 miljoonasta eurosta 5 miljoonaan euroon, jonka määrän SEA merkitsi ja maksoi.

11

| (59) | Samana päivänä SEA siirsi koko omistuksensa Airport Handlingista säätiölle ja nimitti toimitsijamiehekseen Crowe Horwath Trustee Services -nimisen yrityksen, jäljempänä ”toimitsijamies”, hallinnoimaan Airport Handlingia. |
| --- | --- |

(59)

Samana päivänä SEA siirsi koko omistuksensa Airport Handlingista säätiölle ja nimitti toimitsijamiehekseen Crowe Horwath Trustee Services -nimisen yrityksen, jäljempänä ”toimitsijamies”, hallinnoimaan Airport Handlingia.

| (60) | Toimitsijamies nimitti 27 päivänä elokuuta 2014 Airport Handlingille uuden hallituksen. SEA [...] (*1) ylemmän tason johtajaa [...] (*1), viidestä [...] (*1). Italian mukaan kumpikin heistä tekee työnsä yksinomaan Airport Handlingin etua ajatellen emoyhtiö SEAn komennussopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

(60)

Toimitsijamies nimitti 27 päivänä elokuuta 2014 Airport Handlingille uuden hallituksen. SEA [...] (*1) ylemmän tason johtajaa [...] (*1), viidestä [...] (*1). Italian mukaan kumpikin heistä tekee työnsä yksinomaan Airport Handlingin etua ajatellen emoyhtiö SEAn komennussopimuksen nojalla.

*1

*1

*1

| (61) | Edelleen elokuun 27 päivänä 2014, kun SEAn omistusosuus oli siirretty säätiölle (12), Airport Handlingin yhtiökokous päätti muuttaa Airport Handlingin yhtiömuodon rajavastuuyhtiöstä (S.R.L) osakeyhtiöksi (S.p.A.) ja laskea liikkeeseen 20 000 SFP:tä, joita tarjottiin SEAlle merkittäväksi 1 000 euron kappalehintaan. SEA merkitsi ja maksoi SFP:t seuraavana päivänä, jolloin Airport Handlingin pääoma kasvoi yhteensä 25 miljoonaan euroon (5 miljoonan euron osakepääoma ja 20 miljoonaa SFP:tä). |
| --- | --- |

(61)

Edelleen elokuun 27 päivänä 2014, kun SEAn omistusosuus oli siirretty säätiölle (12), Airport Handlingin yhtiökokous päätti muuttaa Airport Handlingin yhtiömuodon rajavastuuyhtiöstä (S.R.L) osakeyhtiöksi (S.p.A.) ja laskea liikkeeseen 20 000 SFP:tä, joita tarjottiin SEAlle merkittäväksi 1 000 euron kappalehintaan. SEA merkitsi ja maksoi SFP:t seuraavana päivänä, jolloin Airport Handlingin pääoma kasvoi yhteensä 25 miljoonaan euroon (5 miljoonan euron osakepääoma ja 20 miljoonaa SFP:tä).

12

2.4   SEAHin omaisuuserien myyntiyritys; vuokrasopimus Airport Handlingin kanssa

SEAHin omaisuuserien myyntiyritys; vuokrasopimus Airport Handlingin kanssa

| (62) | Marraskuun 12 päivänä 2014 selvittäjä julkaisi SEAHin omaisuuseriä koskevan kiinnostuksenilmaisupyynnön, joka julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehden täydennysosassa:

  ”Italia – Milano: Välineiden myynti, mukaan luettuina (vain tiedoksi): rahdinkuormaajat, kuljettimet, nostolavat, kuormalavojen nosturit, siirrettävät/hinattavat kuljetinhihnat, siirrettävät/hinattavat portaat / BAE-portaat, sähköllä toimivat traktorit / diesel-/hybriditraktorit, tynnyrit, generaattorit, ilmastointilaitteet, kompressorit, matkatavara-/tavarakärryt 2014/5 218-385934 – kiinnostuksenilmaisupyyntö”
   (13). Kiinnostuksenilmaisupyyntöä varten omaisuuserät ryhmiteltiin yhdeksään erään. |
| --- | --- |

(62)

Marraskuun 12 päivänä 2014 selvittäjä julkaisi SEAHin omaisuuseriä koskevan kiinnostuksenilmaisupyynnön, joka julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehden täydennysosassa:

Euroopan unionin virallisessa lehden

”Italia – Milano: Välineiden myynti, mukaan luettuina (vain tiedoksi): rahdinkuormaajat, kuljettimet, nostolavat, kuormalavojen nosturit, siirrettävät/hinattavat kuljetinhihnat, siirrettävät/hinattavat portaat / BAE-portaat, sähköllä toimivat traktorit / diesel-/hybriditraktorit, tynnyrit, generaattorit, ilmastointilaitteet, kompressorit, matkatavara-/tavarakärryt 2014/5 218-385934 – kiinnostuksenilmaisupyyntö”
   (13). Kiinnostuksenilmaisupyyntöä varten omaisuuserät ryhmiteltiin yhdeksään erään.

13

| (63) | SEAH antoi Istituto del Marchio di Qualità SpA -nimiselle laitokselle, jäljempänä ”IMQ”, tehtäväksi laatia kattava selvitys SEAHin omaisuuserien arvosta ja määrittää sen perusteella SEAHin maahuolintalaitteista perittävän vuokran suuruus sekä myytävien omaisuuserien hinta. IMQ toimitti kaksi raporttia, 25 päivänä kesäkuuta 2014 vuokran suuruudesta ja 16 päivänä lokakuuta 2014 myyntieriin jaetuista omaisuuseristä. IMQ:n mukaan omaisuuserien arvioitu arvo on ymmärrettävä sellaisten omaisuuserien todennäköisenä markkina-arvona, joiden tekniset ominaisuudet, toimintakyky, korjaus- ja säilytystila, käyttö ja ikä ovat rahamääräisesti samanlaiset. |
| --- | --- |

(63)

SEAH antoi Istituto del Marchio di Qualità SpA -nimiselle laitokselle, jäljempänä ”IMQ”, tehtäväksi laatia kattava selvitys SEAHin omaisuuserien arvosta ja määrittää sen perusteella SEAHin maahuolintalaitteista perittävän vuokran suuruus sekä myytävien omaisuuserien hinta. IMQ toimitti kaksi raporttia, 25 päivänä kesäkuuta 2014 vuokran suuruudesta ja 16 päivänä lokakuuta 2014 myyntieriin jaetuista omaisuuseristä. IMQ:n mukaan omaisuuserien arvioitu arvo on ymmärrettävä sellaisten omaisuuserien todennäköisenä markkina-arvona, joiden tekniset ominaisuudet, toimintakyky, korjaus- ja säilytystila, käyttö ja ikä ovat rahamääräisesti samanlaiset.

| (64) | Yhdeksää myyntierää koskevien tarjousten jättämisen määräajaksi asetettiin 26 päivä tammikuuta 2015. |
| --- | --- |

(64)

Yhdeksää myyntierää koskevien tarjousten jättämisen määräajaksi asetettiin 26 päivä tammikuuta 2015.

| (65) | IMQ ehdotti, että SEAHin maahuolintalaitteiden vuokran suuruus olisi [...] (*1) euroa puolessa vuodessa ([...] (*1) euroa vuodessa). |
| --- | --- |

(65)

IMQ ehdotti, että SEAHin maahuolintalaitteiden vuokran suuruus olisi [...] (*1) euroa puolessa vuodessa ([...] (*1) euroa vuodessa).

*1

*1

| (66) | Syyskuun 1 päivänä 2014 SEAH ja Airport Handling tekivät vuokrasopimuksen, jonka mukaan Airport Handling vuokraisi SEAHin maahuolintalaitteet ja vuokran suuruus olisi [...] (*1) euroa eli IMQ:n ehdottama summa. Vuokrasopimuksen oli määrä päättyä 31 päivänä elokuuta 2015. |
| --- | --- |

(66)

Syyskuun 1 päivänä 2014 SEAH ja Airport Handling tekivät vuokrasopimuksen, jonka mukaan Airport Handling vuokraisi SEAHin maahuolintalaitteet ja vuokran suuruus olisi [...] (*1) euroa eli IMQ:n ehdottama summa. Vuokrasopimuksen oli määrä päättyä 31 päivänä elokuuta 2015.

*1

| (67) | IMQ:n tekemän arvotuksen oikeellisuuden vahvistamiseksi Airport Handling ja SEAH tilasivat 1 päivänä syyskuuta 2014 vuokramaksun suuruuden uudelleenarvioinnin toiselta riippumattomalta asiantuntijalta, Ernst & Young financial-business Advisors SpA:lta, jäljempänä ”E&Y”. Tältä osin SEAH ja Airport Handling olivat sopineet sopimuksella, että jos toisen arvostuksen päätelmä olisi, että markkina-arvo poikkeaisi vähintään [...] (*1) prosenttia IMQ:n määrittämästä summasta, sopimusperusteista maksua muutettaisiin takautuvasti. |
| --- | --- |

(67)

IMQ:n tekemän arvotuksen oikeellisuuden vahvistamiseksi Airport Handling ja SEAH tilasivat 1 päivänä syyskuuta 2014 vuokramaksun suuruuden uudelleenarvioinnin toiselta riippumattomalta asiantuntijalta, Ernst & Young financial-business Advisors SpA:lta, jäljempänä ”E&Y”. Tältä osin SEAH ja Airport Handling olivat sopineet sopimuksella, että jos toisen arvostuksen päätelmä olisi, että markkina-arvo poikkeaisi vähintään [...] (*1) prosenttia IMQ:n määrittämästä summasta, sopimusperusteista maksua muutettaisiin takautuvasti.

*1

| (68) | E&Y toimitti 15 päivänä lokakuuta 2014 raporttinsa, jonka mukaan SEAHin omaisuuserien vuokrauksen markkina-arvo olisi [...] (*1) euroa vuodessa. Lokakuun 25 päivänä 2014 Airport Handling ja SEAH sopivat E&Y:n tekemän analyysin laajentamisesta ja antoivat E&Y:lle tehtäväksi analysoida todelliset toiminta-olosuhteet ja omaisuuserien fyysisen kunnon (E&Y oli perustanut arvionsa omaisuuserien fyysisestä kunnosta pistokokeenomaisesti tehtyihin tarkastuksiin). Tämä analyysi paljasti, etteivät monet koneet ja laitteet olleet soveltuvia käyttöön, kun otetaan huomioon vuokrasopimuksen lyhyt kesto ja tarvittavista korjauksista aiheutuvat suuret kustannukset, koska monet laitteet olivat vanhentuneita. Säätiön mukaan SEAH ja Airport Handling olivat suunnittelemassa ratkaisua oikeudenkäynnin välttämiseksi sinä päivänä, kun säätiö toimitti huomautuksensa vuonna 2014 annettuun menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen. Vuokraa muutettiin takautuvasti siten, että se oli [...] (*1) euroa vuodessa. |
| --- | --- |

(68)

E&Y toimitti 15 päivänä lokakuuta 2014 raporttinsa, jonka mukaan SEAHin omaisuuserien vuokrauksen markkina-arvo olisi [...] (*1) euroa vuodessa. Lokakuun 25 päivänä 2014 Airport Handling ja SEAH sopivat E&Y:n tekemän analyysin laajentamisesta ja antoivat E&Y:lle tehtäväksi analysoida todelliset toiminta-olosuhteet ja omaisuuserien fyysisen kunnon (E&Y oli perustanut arvionsa omaisuuserien fyysisestä kunnosta pistokokeenomaisesti tehtyihin tarkastuksiin). Tämä analyysi paljasti, etteivät monet koneet ja laitteet olleet soveltuvia käyttöön, kun otetaan huomioon vuokrasopimuksen lyhyt kesto ja tarvittavista korjauksista aiheutuvat suuret kustannukset, koska monet laitteet olivat vanhentuneita. Säätiön mukaan SEAH ja Airport Handling olivat suunnittelemassa ratkaisua oikeudenkäynnin välttämiseksi sinä päivänä, kun säätiö toimitti huomautuksensa vuonna 2014 annettuun menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen. Vuokraa muutettiin takautuvasti siten, että se oli [...] (*1) euroa vuodessa.

*1

*1

| (69) | Airport Handlingin hallitus päätti 26 päivänä marraskuuta 2014 aloittaa julkisen tarjouskilpailun, joka koski uusien laitteiden ostamista markkinoilta. Tarjouskilpailun tuloksena Airport Handling vaihtoi 11 päivänä helmikuuta 2015 karkeasti [...] (*1) prosenttia sen laitteista markkinoilta ostettuihin laitteisiin, jotka maksoivat noin [...] (*1) euroa. Italian viranomaisten mukaan Airport Handling rahoitti tämän oston yksinomaan omilla varoillaan. |
| --- | --- |

(69)

Airport Handlingin hallitus päätti 26 päivänä marraskuuta 2014 aloittaa julkisen tarjouskilpailun, joka koski uusien laitteiden ostamista markkinoilta. Tarjouskilpailun tuloksena Airport Handling vaihtoi 11 päivänä helmikuuta 2015 karkeasti [...] (*1) prosenttia sen laitteista markkinoilta ostettuihin laitteisiin, jotka maksoivat noin [...] (*1) euroa. Italian viranomaisten mukaan Airport Handling rahoitti tämän oston yksinomaan omilla varoillaan.

*1

*1

| (70) | SEAHin omaisuuserien myyntiä koskeva tarjouskilpailu julistettiin 9 päivänä helmikuuta 2015 epäonnistuneeksi, koska yksikään tarjoaja ei ollut ilmaissut olevansa kiinnostunut ostamaan yhtäkään eristä. |
| --- | --- |

(70)

SEAHin omaisuuserien myyntiä koskeva tarjouskilpailu julistettiin 9 päivänä helmikuuta 2015 epäonnistuneeksi, koska yksikään tarjoaja ei ollut ilmaissut olevansa kiinnostunut ostamaan yhtäkään eristä.

| (71) | Helmikuun 26 päivänä 2015 SEAH sai Airport Handlingilta ensimmäisen ilmoituksen, jossa viimeksi mainittu ilmaisi kiinnostuksensa ostaa kuusi yhdeksästä tarjouskilpailun erästä. Airport Handling uusi kiinnostuksenilmaisunsa 3 päivänä kesäkuuta 2015. Syyskuun 18 päivänä 2015 [...] (*1) myytiin Airport Handlingille alkuperäisessä tarjouskilpailumenettelyssä mainittuun hintaan, joka oli [...] (*1) euroa. |
| --- | --- |

(71)

Helmikuun 26 päivänä 2015 SEAH sai Airport Handlingilta ensimmäisen ilmoituksen, jossa viimeksi mainittu ilmaisi kiinnostuksensa ostaa kuusi yhdeksästä tarjouskilpailun erästä. Airport Handling uusi kiinnostuksenilmaisunsa 3 päivänä kesäkuuta 2015. Syyskuun 18 päivänä 2015 [...] (*1) myytiin Airport Handlingille alkuperäisessä tarjouskilpailumenettelyssä mainittuun hintaan, joka oli [...] (*1) euroa.

*1

*1

2.5   Airport Handlingin vähemmistöosuuden myynti

Airport Handlingin vähemmistöosuuden myynti

| (72) | Säätiön perustamiskirjassa määrätyn mukaisesti toimitsijamies aloitti Airport Handlingin pääoman vähemmistöosuuden myyntiin tähtäävän menettelyn. |
| --- | --- |

(72)

Säätiön perustamiskirjassa määrätyn mukaisesti toimitsijamies aloitti Airport Handlingin pääoman vähemmistöosuuden myyntiin tähtäävän menettelyn.

| (73) | Sitä varten toimitsijamies nimitti 27 päivänä tammikuuta 2015 BNP Paribasin Italian tytäryhtiön taloudelliseksi neuvonantajaksi, jonka tehtävä liittyi ”vähintään 30 prosentin” myyntiin Airport Handlingin osakepääomasta kolmansille sijoittajaosapuolille. Italian viranomaiset totesivat, että taloudellisen neuvonantajan tehtävässään BNP Paribas järjesti myyntiprosessin täysin riippumattomasti. BNP Paribas suunnitteli seuraavat myyntivaiheet: 1. alustava tarkastelu, 2. liiketoimen järjestäminen, 3. liiketoimen päättäminen. |
| --- | --- |

(73)

Sitä varten toimitsijamies nimitti 27 päivänä tammikuuta 2015 BNP Paribasin Italian tytäryhtiön taloudelliseksi neuvonantajaksi, jonka tehtävä liittyi ”vähintään 30 prosentin” myyntiin Airport Handlingin osakepääomasta kolmansille sijoittajaosapuolille. Italian viranomaiset totesivat, että taloudellisen neuvonantajan tehtävässään BNP Paribas järjesti myyntiprosessin täysin riippumattomasti. BNP Paribas suunnitteli seuraavat myyntivaiheet: 1. alustava tarkastelu, 2. liiketoimen järjestäminen, 3. liiketoimen päättäminen.

| (74) | Viisi kiinnostunutta sijoittajaa jätti ei-sitovat [...] (*1)–[...] (*1) prosentin osuuden ostotarjoukset Airport Handlingista: [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1) ja [...] (*1). |
| --- | --- |

(74)

Viisi kiinnostunutta sijoittajaa jätti ei-sitovat [...] (*1)–[...] (*1) prosentin osuuden ostotarjoukset Airport Handlingista: [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1) ja [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (75) | Jotta sijoittajalla olisi liiketoiminnallista määräysvaltaa Airport Handlingissa, Italian toimittaman myyntisopimusluonnoksen mukaan säätiö antaa sijoittajalle odotusajan päättymiseen saakka (14) oikeuden nimittää suurimman osan eli kolme viidestä hallituksen jäsenestä, joihin myös yhtiön toimitusjohtaja kuuluu, kun taas hallituksen puheenjohtajan nimittää yhtiökokous. |
| --- | --- |

(75)

Jotta sijoittajalla olisi liiketoiminnallista määräysvaltaa Airport Handlingissa, Italian toimittaman myyntisopimusluonnoksen mukaan säätiö antaa sijoittajalle odotusajan päättymiseen saakka (14) oikeuden nimittää suurimman osan eli kolme viidestä hallituksen jäsenestä, joihin myös yhtiön toimitusjohtaja kuuluu, kun taas hallituksen puheenjohtajan nimittää yhtiökokous.

14

| (76) | Toimitsijamies allekirjoitti 21 päivänä syyskuuta 2015 [...] (*1) prosentin osuuden myyntiä Airport Handlingin osakkeista koskevan sitovan investointipuitesopimuksen D’Natan kanssa. Tämän sopimuksen mukaisesti noudatetaan seuraavia järjestelyjä: |
| --- | --- |

(76)

Toimitsijamies allekirjoitti 21 päivänä syyskuuta 2015 [...] (*1) prosentin osuuden myyntiä Airport Handlingin osakkeista koskevan sitovan investointipuitesopimuksen D’Natan kanssa. Tämän sopimuksen mukaisesti noudatetaan seuraavia järjestelyjä:

*1

| (77) | Alkuinvestointi: Kun sulautumia valvovat viranomaiset ovat hyväksyneet kaupan, D’Nata ostaa [...] (*1) prosenttia Airport Handlingin osakkeista ja saa oikeuden nimittää suurimman osan hallituksen jäsenistä ja toimitusjohtajan. Tämän järjestelyn tavoitteena oli se, että D’Natasta tulisi määräysvaltaa käyttävä osakas huolimatta siitä, että se oli vähemmistöosakas. |
| --- | --- |

(77)

Alkuinvestointi: Kun sulautumia valvovat viranomaiset ovat hyväksyneet kaupan, D’Nata ostaa [...] (*1) prosenttia Airport Handlingin osakkeista ja saa oikeuden nimittää suurimman osan hallituksen jäsenistä ja toimitusjohtajan. Tämän järjestelyn tavoitteena oli se, että D’Natasta tulisi määräysvaltaa käyttävä osakas huolimatta siitä, että se oli vähemmistöosakas.

*1

| (78) | Lisäinvestointi: Osto-optiojärjestelyn nojalla D’Natalla on oikeus hankkia [...] (*1) prosentin osuus Airport Handlingista. Erityisessä ”valtiontukeen liittyvässä myyntioptiossa” määrätään, että D’Natalla on oikeus myydä takaisin [...] (*1) prosentin osuutensa tarkistettuun alkuperäiseen hankintahintaan, jos joko komissio antaa kielteisen päätöksen tai valtiontukea koskeva menettely on yhä vireillä 18 kuukauden kuluttua alkuinvestoinnin tekemisestä. |
| --- | --- |

(78)

Lisäinvestointi: Osto-optiojärjestelyn nojalla D’Natalla on oikeus hankkia [...] (*1) prosentin osuus Airport Handlingista. Erityisessä ”valtiontukeen liittyvässä myyntioptiossa” määrätään, että D’Natalla on oikeus myydä takaisin [...] (*1) prosentin osuutensa tarkistettuun alkuperäiseen hankintahintaan, jos joko komissio antaa kielteisen päätöksen tai valtiontukea koskeva menettely on yhä vireillä 18 kuukauden kuluttua alkuinvestoinnin tekemisestä.

*1

*1

| (79) | Helmikuun 8 päivänä 2016 Italian kilpailuviranomainen (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato), hyväksyi sen, että D’Nata hankki koko määräysvallan Airport Handlingista Italian yrityskeskittymien valvontaa koskevan lainsäädännön mukaisesti. Toimitsijamies ilmoitti komissiolle, että tämän hyväksynnän jälkeen se pyrkii saamaan sijoituksen D’Natan kanssa päätökseen 8 päivänä maaliskuuta 2016. |
| --- | --- |

(79)

Helmikuun 8 päivänä 2016 Italian kilpailuviranomainen (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato), hyväksyi sen, että D’Nata hankki koko määräysvallan Airport Handlingista Italian yrityskeskittymien valvontaa koskevan lainsäädännön mukaisesti. Toimitsijamies ilmoitti komissiolle, että tämän hyväksynnän jälkeen se pyrkii saamaan sijoituksen D’Natan kanssa päätökseen 8 päivänä maaliskuuta 2016.

2.6   Vuosien 2014–2017 liiketoimintasuunnitelma

Vuosien 2014–2017 liiketoimintasuunnitelma

2.6.1   
  Marraskuun 14 päivänä 2013 päivätty liiketoimintasuunnitelma

Marraskuun 14 päivänä 2013 päivätty liiketoimintasuunnitelma

| (80) | Alustavan tutkinnan vaiheessa Italia oli toimittanut Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelman vuosiksi 2014–2017. Se oli päivätty 14 päivänä marraskuuta 2013, jäljempänä ”marraskuussa 2013 laadittu liiketoimintasuunnitelma”, ja sillä oli tarkoitus osoittaa, että SEAn sijoitus Airport Handlingin pääomaan oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Tämän liiketoimintasuunnitelman keskeiset kohdat ovat seuraavat: |
| --- | --- |

(80)

Alustavan tutkinnan vaiheessa Italia oli toimittanut Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelman vuosiksi 2014–2017. Se oli päivätty 14 päivänä marraskuuta 2013, jäljempänä ”marraskuussa 2013 laadittu liiketoimintasuunnitelma”, ja sillä oli tarkoitus osoittaa, että SEAn sijoitus Airport Handlingin pääomaan oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Tämän liiketoimintasuunnitelman keskeiset kohdat ovat seuraavat:

| (81) | Liiketoimintasuunnitelmassa keskitytään asemataso- (15) ja matkustaja (16) palveluihin, jotka muodostavat suurimman osan Airport Handlingin liiketoiminnasta. Yhtiön kokonaismarkkinaosuuden sekä Malpensan että Linaten lentoasemalla odotettiin olevan [50–70] (*1) prosenttia ja [50–70] (*1) prosenttia vuoden 2014 toisella puoliskolla, ja sen odotettiin kasvavan [60–80] (*1) prosenttiin ja [60–80] (*1) prosenttiin vuoteen 2017 mennessä. |
| --- | --- |

(81)

Liiketoimintasuunnitelmassa keskitytään asemataso- (15) ja matkustaja (16) palveluihin, jotka muodostavat suurimman osan Airport Handlingin liiketoiminnasta. Yhtiön kokonaismarkkinaosuuden sekä Malpensan että Linaten lentoasemalla odotettiin olevan [50–70] (*1) prosenttia ja [50–70] (*1) prosenttia vuoden 2014 toisella puoliskolla, ja sen odotettiin kasvavan [60–80] (*1) prosenttiin ja [60–80] (*1) prosenttiin vuoteen 2017 mennessä.

15

16

*1

*1

*1

*1

| (82) | Suunnitelmaa varten laadittujen ennusteiden mukaan liiketoiminnan tulot kasvavat markkinaosuuden ennustetun suurenemisen ansiosta. Kokonaistulojen oletettiin kasvavan [...] (*1) eurosta vuoden 2014 toisella puoliskolla [...] (*1) euroon vuonna 2017. Tämä perustuu oletukseen matkustajaliikenteen [...] (*1)–[...] (*1) prosentin vuotuisesta kasvusta vuosina 2014–2017. |
| --- | --- |

(82)

Suunnitelmaa varten laadittujen ennusteiden mukaan liiketoiminnan tulot kasvavat markkinaosuuden ennustetun suurenemisen ansiosta. Kokonaistulojen oletettiin kasvavan [...] (*1) eurosta vuoden 2014 toisella puoliskolla [...] (*1) euroon vuonna 2017. Tämä perustuu oletukseen matkustajaliikenteen [...] (*1)–[...] (*1) prosentin vuotuisesta kasvusta vuosina 2014–2017.

*1

*1

*1

*1

| (83) | Keskimääräisen henkilöstömäärän ennustettiin kasvavan [...] (*1) kokoaikavastaavasta vuonna 2014 yhteensä [...] (*1) kokoaikavastaavaan vuonna 2017 määräaikaisten sopimusten lukumäärän lisääntymisen vuoksi. Työvoimakustannusten osuudeksi arvioitiin noin [...] (*1) prosenttia kokonaistoimintakustannuksista. SEAn tuottavuus lisääntyisi viiteajanjaksolla 12 prosenttia seuraavaa kolmea keskeistä tekijää käyttäen:






  — | tehokkuuden lisääntyminen Airport Handlingin toiminnan alkaessa (määrä- ja osa-aikaisten sopimusten osuuden tarkistaminen, töiden aikataulutuksen suunnittelun parantaminen2, organisaatiorakenteen tarkistaminen siten, että resursseja voidaan käyttää tehokkaasti rajoittamalla kausityöntekijöiden käyttämistä, nykyisen työvoiman kapasiteetin maksimointi), |
| --- | --- | --- |

(83)

Keskimääräisen henkilöstömäärän ennustettiin kasvavan [...] (*1) kokoaikavastaavasta vuonna 2014 yhteensä [...] (*1) kokoaikavastaavaan vuonna 2017 määräaikaisten sopimusten lukumäärän lisääntymisen vuoksi. Työvoimakustannusten osuudeksi arvioitiin noin [...] (*1) prosenttia kokonaistoimintakustannuksista. SEAn tuottavuus lisääntyisi viiteajanjaksolla 12 prosenttia seuraavaa kolmea keskeistä tekijää käyttäen:

*1

*1

*1

—

tehokkuuden lisääntyminen Airport Handlingin toiminnan alkaessa (määrä- ja osa-aikaisten sopimusten osuuden tarkistaminen, töiden aikataulutuksen suunnittelun parantaminen2, organisaatiorakenteen tarkistaminen siten, että resursseja voidaan käyttää tehokkaasti rajoittamalla kausityöntekijöiden käyttämistä, nykyisen työvoiman kapasiteetin maksimointi),

2

| — | liikenteen lisääntymisestä koituvat mittakaavaedut, |
| --- | --- |

—

liikenteen lisääntymisestä koituvat mittakaavaedut,

| — | liiketoiminnan prosessien rakenteelliset muutokset (työn parempi suunnittelu ja organisointi, investoinnit teknisiin ratkaisuihin, jotta tietyt toiminnot voidaan automatisoida osittain tai kokonaan, työvoimakustannusten liittäminen liiketoiminnan tuotoksiin ja tuloksiin). |
| --- | --- |

—

liiketoiminnan prosessien rakenteelliset muutokset (työn parempi suunnittelu ja organisointi, investoinnit teknisiin ratkaisuihin, jotta tietyt toiminnot voidaan automatisoida osittain tai kokonaan, työvoimakustannusten liittäminen liiketoiminnan tuotoksiin ja tuloksiin).

| (84) | Asiakas- ja toimittajasopimusten uudelleenneuvotteluihin, työpaikkakohtaisiin sopimuksiin, rekrytointiin, organisatoristen, hallinnollisten ja operatiivisten menettelyjen suunnitteluun, oikeudenkäyntikuluihin, pankin palvelumaksuihin, konsultointiin sekä pienten ja sekalaisten tarvikkeiden ostamiseen liittyvien aloituskustannusten arvioitiin olevan [...] (*1) euroa. |
| --- | --- |

(84)

Asiakas- ja toimittajasopimusten uudelleenneuvotteluihin, työpaikkakohtaisiin sopimuksiin, rekrytointiin, organisatoristen, hallinnollisten ja operatiivisten menettelyjen suunnitteluun, oikeudenkäyntikuluihin, pankin palvelumaksuihin, konsultointiin sekä pienten ja sekalaisten tarvikkeiden ostamiseen liittyvien aloituskustannusten arvioitiin olevan [...] (*1) euroa.

*1

| (85) | Operatiivisten aloituskustannusten (ts. Airport Handlingin toiminnan aloittamiseen tarvittavien pääomakustannusten) arvioitiin olevan [...] (*1) euroa uusien laitteiden osalta. Marraskuussa 2013 laaditussa liiketoimintasuunnitelmassa kuitenkin oletettiin, että Airport Handling hankkisi käytettyjä maahuolintalaitteita, joiden arvoksi oli määritetty [...] (*1) euroa. |
| --- | --- |

(85)

Operatiivisten aloituskustannusten (ts. Airport Handlingin toiminnan aloittamiseen tarvittavien pääomakustannusten) arvioitiin olevan [...] (*1) euroa uusien laitteiden osalta. Marraskuussa 2013 laaditussa liiketoimintasuunnitelmassa kuitenkin oletettiin, että Airport Handling hankkisi käytettyjä maahuolintalaitteita, joiden arvoksi oli määritetty [...] (*1) euroa.

*1

*1

| (86) | Kaikkien arvioitujen aloituskustannusten kattamiseksi liiketoimintasuunnitelmassa edellytettiin, että pääoma lisätään [...] (*1) eurosta [...] (*1) euroon. |
| --- | --- |

(86)

Kaikkien arvioitujen aloituskustannusten kattamiseksi liiketoimintasuunnitelmassa edellytettiin, että pääoma lisätään [...] (*1) eurosta [...] (*1) euroon.

*1

*1

2.6.2   
  Elokuun 6 päivänä 2014 päivätty liiketoimintasuunnitelma

Elokuun 6 päivänä 2014 päivätty liiketoimintasuunnitelma

| (87) | Tutkinnan edetessä Italia toimitti vuosiksi 2014–2017 tarkistetun liiketoimintasuunnitelman, joka oli päivätty 6 päivänä elokuuta 2014, jäljempänä ”elokuussa 2014 laadittu liiketoimintasuunnitelma”. Airport Handlingin hallitus hyväksyi sen 26 päivänä elokuuta 2014. Italian toimittamien tietojen mukaan tarkistettu versio oli saatu valmiiksi jo heinäkuussa 2014. Tämän suunnitelman keskeiset oletukset ovat seuraavat: |
| --- | --- |

(87)

Tutkinnan edetessä Italia toimitti vuosiksi 2014–2017 tarkistetun liiketoimintasuunnitelman, joka oli päivätty 6 päivänä elokuuta 2014, jäljempänä ”elokuussa 2014 laadittu liiketoimintasuunnitelma”. Airport Handlingin hallitus hyväksyi sen 26 päivänä elokuuta 2014. Italian toimittamien tietojen mukaan tarkistettu versio oli saatu valmiiksi jo heinäkuussa 2014. Tämän suunnitelman keskeiset oletukset ovat seuraavat:

| (88) | Markkinaosuus: [...] (*1):n osalta elokuussa 2014 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa kasvun oletetaan olevan hieman vähäisempää kuin edellisessä suunnitelmassa: [...] (*1):n markkinaosuus olisi [70–80] (*1) prosenttia, mikä perustuu [...] (*1):n ja [...] (*1):n liikennemäärien päivitettyihin ennusteisiin. |
| --- | --- |

(88)

Markkinaosuus: [...] (*1):n osalta elokuussa 2014 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa kasvun oletetaan olevan hieman vähäisempää kuin edellisessä suunnitelmassa: [...] (*1):n markkinaosuus olisi [70–80] (*1) prosenttia, mikä perustuu [...] (*1):n ja [...] (*1):n liikennemäärien päivitettyihin ennusteisiin.

*1

*1

*1

*1

*1

| (89) | Hinnat: Yksikköhinnat (lento-operaatiota kohti) ovat suuremmat kuin marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa oletetut hinnat, ja ne ovat nimellisarvoltaan pysyvät koko ajanjaksolle 2014–2017. |
| --- | --- |

(89)

Hinnat: Yksikköhinnat (lento-operaatiota kohti) ovat suuremmat kuin marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa oletetut hinnat, ja ne ovat nimellisarvoltaan pysyvät koko ajanjaksolle 2014–2017.

| (90) | Henkilöstökustannukset: Elokuussa 2014 päivätyn liiketoimintasuunnitelman arvioidut henkilöstökustannukset ovat hieman suuremmat kuin marraskuussa 2013 päivätyssä suunnitelmassa, ja niiden osuus toimintakustannuksista vaihtelee ja on [...] (*1)–[...] (*1) prosenttia. Tämän lisäyksen syy on [...] (*1). |
| --- | --- |

(90)

Henkilöstökustannukset: Elokuussa 2014 päivätyn liiketoimintasuunnitelman arvioidut henkilöstökustannukset ovat hieman suuremmat kuin marraskuussa 2013 päivätyssä suunnitelmassa, ja niiden osuus toimintakustannuksista vaihtelee ja on [...] (*1)–[...] (*1) prosenttia. Tämän lisäyksen syy on [...] (*1).

*1

*1

*1

| (91) | Muut huomioon otetut kustannukset olivat ulkoiset kustannukset, poistot ja provisiot, joiden osuus kokonaistoimintakustannuksista oli noin [...] (*1) prosenttia, ja sääntelystä aiheutuvat kustannukset (noin [...] (*1) prosenttia) palveluista, jotka SEA tarjoaa Airport Handlingille lentoaseman yhteisten jaettujen infrastruktuurien käyttöä varten ([...] (*1)). Elokuussa 2014 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa arvioitiin, että laitteiden ostoon olisi investoitava [...] (*1) euroa, josta [...] (*1) prosenttia kohdistuisi uusien laitteiden ostoon ja [...] (*1) prosenttia käytettyjen ajoneuvojen ostoon markkinoilta. Nämä luvut perustuivat tarjouksiin, joita Airport Handling oli saanut mahdollisilta toimittajilta maaliskuussa 2014. |
| --- | --- |

(91)

Muut huomioon otetut kustannukset olivat ulkoiset kustannukset, poistot ja provisiot, joiden osuus kokonaistoimintakustannuksista oli noin [...] (*1) prosenttia, ja sääntelystä aiheutuvat kustannukset (noin [...] (*1) prosenttia) palveluista, jotka SEA tarjoaa Airport Handlingille lentoaseman yhteisten jaettujen infrastruktuurien käyttöä varten ([...] (*1)). Elokuussa 2014 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa arvioitiin, että laitteiden ostoon olisi investoitava [...] (*1) euroa, josta [...] (*1) prosenttia kohdistuisi uusien laitteiden ostoon ja [...] (*1) prosenttia käytettyjen ajoneuvojen ostoon markkinoilta. Nämä luvut perustuivat tarjouksiin, joita Airport Handling oli saanut mahdollisilta toimittajilta maaliskuussa 2014.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (92) | Marraskuussa 2013 päivätyn liiketoimintasuunnitelman tavoin myös elokuussa 2014 päivätyssä suunnitelmassa toimintakustannukset ovat SEAHin kustannusrakenteeseen nähden pienemmät, mikä johtuu pääasiassa tehokkuuden lisääntymisestä ja henkilöstön vähentämisestä. |
| --- | --- |

(92)

Marraskuussa 2013 päivätyn liiketoimintasuunnitelman tavoin myös elokuussa 2014 päivätyssä suunnitelmassa toimintakustannukset ovat SEAHin kustannusrakenteeseen nähden pienemmät, mikä johtuu pääasiassa tehokkuuden lisääntymisestä ja henkilöstön vähentämisestä.

2.6.3   Liiketoimintasuunnitelman taloudellinen arviointi

Liiketoimintasuunnitelman taloudellinen arviointi

2.6.3.1   BCG:n raportti

BCG:n raportti

| (93) | Airport Handling tilasi Boston Consulting Groupilta vuosien 2014–2017 liiketoimintasuunnitelman alustavan riippumattoman arvioinnin, jäljempänä ”BCG-raportti”. BCG toimitti raporttinsa 14 päivänä lokakuuta 2014. |
| --- | --- |

(93)

Airport Handling tilasi Boston Consulting Groupilta vuosien 2014–2017 liiketoimintasuunnitelman alustavan riippumattoman arvioinnin, jäljempänä ”BCG-raportti”. BCG toimitti raporttinsa 14 päivänä lokakuuta 2014.

| (94) | BCG-raportti perustuu 26 päivänä elokuuta 2014 hyväksyttyyn liiketoimintasuunnitelmaan, marraskuussa 2013 laadittuun liiketoimintasuunnitelmaan, BCG:n omaan toimialakohtaiseen kokemukseen ja tietoon sekä markkinoiden kehitykseen ja huolinta-alan tärkeimpiin toimijoihin liittyviin julkisiin tietoihin. |
| --- | --- |

(94)

BCG-raportti perustuu 26 päivänä elokuuta 2014 hyväksyttyyn liiketoimintasuunnitelmaan, marraskuussa 2013 laadittuun liiketoimintasuunnitelmaan, BCG:n omaan toimialakohtaiseen kokemukseen ja tietoon sekä markkinoiden kehitykseen ja huolinta-alan tärkeimpiin toimijoihin liittyviin julkisiin tietoihin.

| (95) | BCG arvioi seuraavat liiketoimintasuunnitelman perusteena olevat oletukset: tuottonäkymät (liikenteen oletetun kasvupotentiaalin sekä Airport Handlingin käsittelemien määrien oletetun kasvun perusteella), henkilöstökustannukset (yhteen kokoaikavastaavaan liittyvien kustannusten perusteella, oletettu tuottavuuden kasvu), suunnitellut investoinnit (kokonaismäärä [...] (*1) euroa). |
| --- | --- |

(95)

BCG arvioi seuraavat liiketoimintasuunnitelman perusteena olevat oletukset: tuottonäkymät (liikenteen oletetun kasvupotentiaalin sekä Airport Handlingin käsittelemien määrien oletetun kasvun perusteella), henkilöstökustannukset (yhteen kokoaikavastaavaan liittyvien kustannusten perusteella, oletettu tuottavuuden kasvu), suunnitellut investoinnit (kokonaismäärä [...] (*1) euroa).

*1

| (96) | BCG:n havainnot voidaan tiivistää näin: |
| --- | --- |

(96)

BCG:n havainnot voidaan tiivistää näin:

| (97) | Liikennemääriä SEAn tasolla koskevat oletukset vaikuttavat kestäviltä ja yhdenmukaisilta erityisesti IATAn ja Eurocontrolin kaltaisten keskeisten organisaatioiden näkemysten kanssa. BCG kuitenkin totesi, että pyrkimys säilyttää lentoyhtiöistä pysyvästi yhdistelmä, joka koostuu halpalentoyhtiöistä ja ns. kansallisista lentoyhtiöistä, ei vastaa Malpensan lentoasemalla tapahtunutta kehitystä, sillä siellä halpalentoyhtiöiden osuus on lisääntynyt neljän viime vuoden aikana [...] (*1) prosenttiyksikköä. Lisäksi uusi kansallinen asetus (Decreto Linate) voi johtaa siihen, että jotkin lentoyhtiöt siirretään Malpensasta Linatelle. |
| --- | --- |

(97)

Liikennemääriä SEAn tasolla koskevat oletukset vaikuttavat kestäviltä ja yhdenmukaisilta erityisesti IATAn ja Eurocontrolin kaltaisten keskeisten organisaatioiden näkemysten kanssa. BCG kuitenkin totesi, että pyrkimys säilyttää lentoyhtiöistä pysyvästi yhdistelmä, joka koostuu halpalentoyhtiöistä ja ns. kansallisista lentoyhtiöistä, ei vastaa Malpensan lentoasemalla tapahtunutta kehitystä, sillä siellä halpalentoyhtiöiden osuus on lisääntynyt neljän viime vuoden aikana [...] (*1) prosenttiyksikköä. Lisäksi uusi kansallinen asetus (Decreto Linate) voi johtaa siihen, että jotkin lentoyhtiöt siirretään Malpensasta Linatelle.

*1

| (98) | Airport Handlingin käsittelemien määrien mahdollista kehittymistä koskeva oletus vaikuttaa olevan pääpiirteissään saavutettavissa, koska ensinnäkin sopimukset, jotka allekirjoitettiin uusien lentoyhtiöiden kanssa silloin, kun BCG laati raporttiaan, varmistavat [60–70] (*1) prosentin markkinaosuuden, ja toiseksi vuotta 2017 koskeva tavoite eli [70–80] (*1) prosentin markkinaosuus on kestävä, kun otetaan huomioon toimialan nykyinen kilpailudynamiikka ja SEAHin aiempi [70–80] (*1) prosentin markkinaosuus. |
| --- | --- |

(98)

Airport Handlingin käsittelemien määrien mahdollista kehittymistä koskeva oletus vaikuttaa olevan pääpiirteissään saavutettavissa, koska ensinnäkin sopimukset, jotka allekirjoitettiin uusien lentoyhtiöiden kanssa silloin, kun BCG laati raporttiaan, varmistavat [60–70] (*1) prosentin markkinaosuuden, ja toiseksi vuotta 2017 koskeva tavoite eli [70–80] (*1) prosentin markkinaosuus on kestävä, kun otetaan huomioon toimialan nykyinen kilpailudynamiikka ja SEAHin aiempi [70–80] (*1) prosentin markkinaosuus.

*1

*1

*1

| (99) | BCG:n mukaan oletukset lentoaseman pitäjälle tarjottavista palveluista koituvista tuotoista vaikuttavat pitkälti perustuvan SEAn kanssa meneillään oleviin neuvotteluihin. BCG ei kuitenkaan voinut arvioida odotettuja tuottoja suunnitelman viimeisenä vuonna (2017), koska sopimuksen oletettu kesto on kaksi vuotta. |
| --- | --- |

(99)

BCG:n mukaan oletukset lentoaseman pitäjälle tarjottavista palveluista koituvista tuotoista vaikuttavat pitkälti perustuvan SEAn kanssa meneillään oleviin neuvotteluihin. BCG ei kuitenkaan voinut arvioida odotettuja tuottoja suunnitelman viimeisenä vuonna (2017), koska sopimuksen oletettu kesto on kaksi vuotta.

| (100) | Keskimääräisten yksikkökohtaisten henkilöstökustannusten [...] (*1) prosentin vuotuinen suureneminen vuodesta 2014 vuoteen 2017 on pääpiirteissään Italian lentoaseman pitäjien liiton Assaeroportin ja ammattiliittojen lokakuussa 2014 tekemän sopimuksen mukainen. |
| --- | --- |

(100)

Keskimääräisten yksikkökohtaisten henkilöstökustannusten [...] (*1) prosentin vuotuinen suureneminen vuodesta 2014 vuoteen 2017 on pääpiirteissään Italian lentoaseman pitäjien liiton Assaeroportin ja ammattiliittojen lokakuussa 2014 tekemän sopimuksen mukainen.

*1

| (101) | [...] (*1) prosentin parannus resurssituottavuudessa vaikuttaisi kestävältä ensinnäkin siksi, että raportin kirjoittamisen hetkellä oli jo saavutettu [...] (*1) prosentin lisäys tuottavuudessa, ja toiseksi sen vuoksi, että jäljellä olevat [...] (*1) prosenttia vaikuttaa kohtuulliselta tavoitteelta tämänhetkisten organisatoristen vipuvaikutusten ja teknisen toteutuksen vaiheen perusteella. |
| --- | --- |

(101)

[...] (*1) prosentin parannus resurssituottavuudessa vaikuttaisi kestävältä ensinnäkin siksi, että raportin kirjoittamisen hetkellä oli jo saavutettu [...] (*1) prosentin lisäys tuottavuudessa, ja toiseksi sen vuoksi, että jäljellä olevat [...] (*1) prosenttia vaikuttaa kohtuulliselta tavoitteelta tämänhetkisten organisatoristen vipuvaikutusten ja teknisen toteutuksen vaiheen perusteella.

*1

*1

*1

| (102) | Lisäksi BCG totesi, että [...] (*1) prosentin talousarvio investoinneille vaikuttaa pääpiirteissään yhdenmukaiselta pääasiassa (95-prosenttisesti) uusista ajoneuvoista koostuvan kalustohankinnan kanssa. Tämän osoittavat myös Airport Handlingin maaliskuussa 2014 saamissa tarjouksissa olevat tarkat hankinta-arvot. |
| --- | --- |

(102)

Lisäksi BCG totesi, että [...] (*1) prosentin talousarvio investoinneille vaikuttaa pääpiirteissään yhdenmukaiselta pääasiassa (95-prosenttisesti) uusista ajoneuvoista koostuvan kalustohankinnan kanssa. Tämän osoittavat myös Airport Handlingin maaliskuussa 2014 saamissa tarjouksissa olevat tarkat hankinta-arvot.

*1

| (103) | BCG:n yhteenvedon mukaan vuoden 2017 liiketoimintasuunnitelmassa ennustettu voittomarginaali ([...] (*1) prosenttia, [...] (*1) euroa) vaikuttaa olevan suurin piirtein sama tai hieman pienempi kuin keskimääräinen kannattavuus merkitsevässä otoksessa muita eurooppalaisia yhtiöitä, jotka toimivat yksityisellä ja julkisella sektorilla (tämä näkemys perustuu vertailuun seuraavien yritysten kanssa: Portway, Acciona, Aviapartner, Fraport ja ATA-Handling). BCG kuitenkin totesi, että lentoliikennejakauman todellinen kehitys sekä uuden Linaten lentoasemaa koskevan asetuksen (Decreto Linate) mahdolliset vaikutukset voivat johtaa siihen, että liikenne Malpensan lentoasemalle vähenee. |
| --- | --- |

(103)

BCG:n yhteenvedon mukaan vuoden 2017 liiketoimintasuunnitelmassa ennustettu voittomarginaali ([...] (*1) prosenttia, [...] (*1) euroa) vaikuttaa olevan suurin piirtein sama tai hieman pienempi kuin keskimääräinen kannattavuus merkitsevässä otoksessa muita eurooppalaisia yhtiöitä, jotka toimivat yksityisellä ja julkisella sektorilla (tämä näkemys perustuu vertailuun seuraavien yritysten kanssa: Portway, Acciona, Aviapartner, Fraport ja ATA-Handling). BCG kuitenkin totesi, että lentoliikennejakauman todellinen kehitys sekä uuden Linaten lentoasemaa koskevan asetuksen (Decreto Linate) mahdolliset vaikutukset voivat johtaa siihen, että liikenne Malpensan lentoasemalle vähenee.

*1

*1

2.6.3.2   Brattlen raportti

Brattlen raportti

| (104) | SEA tilasi Brattle Groupilta analyysin SEAn tekemästä pääoman lisäyksestä Airport Handlingille ja pyysi sitä analysoimaan erityisesti, oliko tämä investointi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Brattle toimitti raporttinsa 30 päivänä maaliskuuta 2015. |
| --- | --- |

(104)

SEA tilasi Brattle Groupilta analyysin SEAn tekemästä pääoman lisäyksestä Airport Handlingille ja pyysi sitä analysoimaan erityisesti, oliko tämä investointi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Brattle toimitti raporttinsa 30 päivänä maaliskuuta 2015.

| (105) | Brattlen raportin mukaan analyysi perustuu niihin tietoihin, jotka SEAlla oli käytettävissään, kun se teki päätöksen investoida Airport Handlingiin, sekä julkisiin tietoihin SEAn kilpailuasemasta. Brattlen raportin mukaan marraskuussa 2013 päivätyn liiketoimintasuunnitelman oletukset ovat tärkeimmät markkinataloussijoittajatestin kannalta, koska SEA toteutti investoinnin niiden perusteella (17). |
| --- | --- |

(105)

Brattlen raportin mukaan analyysi perustuu niihin tietoihin, jotka SEAlla oli käytettävissään, kun se teki päätöksen investoida Airport Handlingiin, sekä julkisiin tietoihin SEAn kilpailuasemasta. Brattlen raportin mukaan marraskuussa 2013 päivätyn liiketoimintasuunnitelman oletukset ovat tärkeimmät markkinataloussijoittajatestin kannalta, koska SEA toteutti investoinnin niiden perusteella (17).

17

| (106) | Brattlen raportissa todetaan, että komission vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmaisema epäilys siitä, että Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelma olisi aivan liian optimistinen, voidaan kumota, koska liiketoimintasuunnitelman keskeiset oletukset ovat toteutuneet käytännössä. Etenkin Airport Handlingin markkinaosuus vuonna 2014 ylitti marraskuussa 2013 päivätyn liiketoimintasuunnitelman ennusteet. |
| --- | --- |

(106)

Brattlen raportissa todetaan, että komission vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmaisema epäilys siitä, että Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelma olisi aivan liian optimistinen, voidaan kumota, koska liiketoimintasuunnitelman keskeiset oletukset ovat toteutuneet käytännössä. Etenkin Airport Handlingin markkinaosuus vuonna 2014 ylitti marraskuussa 2013 päivätyn liiketoimintasuunnitelman ennusteet.

| (107) | Brattlen raportin mukaan elokuussa 2014 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa esitetyt yksikköhinnat (Airport Handlingin veloittamat hinnat jokaisesta lentoliikenneoperaatiosta) perustuvat sopimuksiin, jotka oli jo allekirjoitettu lentoyhtiöiden kanssa. Ne olivat keskimäärin [...] (*1) euroa, mikä on enemmän kuin marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa oletettu hinta, joka vaihteli [...] (*1) eurosta vuonna 2014 [...] (*1) euroon vuonna 2017. Tämän perusteella asiantuntijat tekivät seuraavat päätelmät: Ensiksikin elokuussa 2014 päivätyn liiketoimintasuunnitelman markkinahinnat ovat lähempänä varsinaisia toteutuneita hintoja, koska ne perustuivat allekirjoitettuihin sopimuksiin. Toiseksi marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa, johon SEAn tekemä investointipäätös pohjautui, tosiasiassa aliarvioitiin se markkinahinta, jonka Airport Handling voisi laskuttaa. Kolmanneksi tämä vahvistaa, että marraskuussa 2013 päivätyn liiketoimintasuunnitelman markkinahinnat olivat kyllä kohtuulliset mutta myös liian pienet. |
| --- | --- |

(107)

Brattlen raportin mukaan elokuussa 2014 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa esitetyt yksikköhinnat (Airport Handlingin veloittamat hinnat jokaisesta lentoliikenneoperaatiosta) perustuvat sopimuksiin, jotka oli jo allekirjoitettu lentoyhtiöiden kanssa. Ne olivat keskimäärin [...] (*1) euroa, mikä on enemmän kuin marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa oletettu hinta, joka vaihteli [...] (*1) eurosta vuonna 2014 [...] (*1) euroon vuonna 2017. Tämän perusteella asiantuntijat tekivät seuraavat päätelmät: Ensiksikin elokuussa 2014 päivätyn liiketoimintasuunnitelman markkinahinnat ovat lähempänä varsinaisia toteutuneita hintoja, koska ne perustuivat allekirjoitettuihin sopimuksiin. Toiseksi marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa, johon SEAn tekemä investointipäätös pohjautui, tosiasiassa aliarvioitiin se markkinahinta, jonka Airport Handling voisi laskuttaa. Kolmanneksi tämä vahvistaa, että marraskuussa 2013 päivätyn liiketoimintasuunnitelman markkinahinnat olivat kyllä kohtuulliset mutta myös liian pienet.

*1

*1

*1

| (108) | Lisäksi asiantuntijat totesivat, että Airport Handlingin lentoyhtiöiden kanssa neuvottelemat markkinahinnat olivat pienemmät kuin ne hinnat, jotka SEAH tosiasiassa veloitti. |
| --- | --- |

(108)

Lisäksi asiantuntijat totesivat, että Airport Handlingin lentoyhtiöiden kanssa neuvottelemat markkinahinnat olivat pienemmät kuin ne hinnat, jotka SEAH tosiasiassa veloitti.

| (109) | Asiantuntijat ovat yhtä mieltä siitä, että Airport Handlingin alustava, marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa ennakoitu markkinaosuus saattaa olla uudelle tulokkaalle liian suuri. Asiantuntijat kuitenkin olettavat, että markkinataloussijoittaja olisi tiennyt, että SEAHin lakkauttaminen olisi omiaan luomaan epätavallisen tilanteen, jolloin hyvin monet huolintasopimukset SEAn huolitsemilla lentoasemilla olisivat muiden saatavilla. Asiantuntijat toteavat, että Airport Handling olisi hyötynyt tästä tilanteesta samalla tavoin kuin muutkin toimijat Milanon lentoasemilla olisivat voineet hyötyä. Raportin mukaan Airport Handlingin ennustettu markkinaosuus on tyypillinen suurille italialaisille lentoasemille, joilla suurimman huolintayhtiön osuus markkinoista on noin 70 prosenttia. Lisäksi asiantuntijat olivat selvittäneet, että Airport Handling on ainoa huolintayhtiö, jolla on riittävästi varoja ja laitteita, jotta se voi taata ympärivuorokautisen täyden palvelun. Tämä on tärkeä etu kilpailijoihin nähden. |
| --- | --- |

(109)

Asiantuntijat ovat yhtä mieltä siitä, että Airport Handlingin alustava, marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa ennakoitu markkinaosuus saattaa olla uudelle tulokkaalle liian suuri. Asiantuntijat kuitenkin olettavat, että markkinataloussijoittaja olisi tiennyt, että SEAHin lakkauttaminen olisi omiaan luomaan epätavallisen tilanteen, jolloin hyvin monet huolintasopimukset SEAn huolitsemilla lentoasemilla olisivat muiden saatavilla. Asiantuntijat toteavat, että Airport Handling olisi hyötynyt tästä tilanteesta samalla tavoin kuin muutkin toimijat Milanon lentoasemilla olisivat voineet hyötyä. Raportin mukaan Airport Handlingin ennustettu markkinaosuus on tyypillinen suurille italialaisille lentoasemille, joilla suurimman huolintayhtiön osuus markkinoista on noin 70 prosenttia. Lisäksi asiantuntijat olivat selvittäneet, että Airport Handling on ainoa huolintayhtiö, jolla on riittävästi varoja ja laitteita, jotta se voi taata ympärivuorokautisen täyden palvelun. Tämä on tärkeä etu kilpailijoihin nähden.

| (110) | Asiantuntijoiden mukaan myös pienemmät henkilöstökustannukset olivat yksi tärkeimmistä syistä, miksi Airport Handlingin odotettiin olevan kannattava, vaikka SEAH oli ollut tappiollinen. Asiantuntijat pitivät tätä oletusta kohtuullisena, koska Airport Handling neuvotteli uudet työsopimukset, joiden myötä työntekijät hyväksyivät SEAHin aiempiin sopimuksiin nähden 20 lisätyöpäivää vuodessa. |
| --- | --- |

(110)

Asiantuntijoiden mukaan myös pienemmät henkilöstökustannukset olivat yksi tärkeimmistä syistä, miksi Airport Handlingin odotettiin olevan kannattava, vaikka SEAH oli ollut tappiollinen. Asiantuntijat pitivät tätä oletusta kohtuullisena, koska Airport Handling neuvotteli uudet työsopimukset, joiden myötä työntekijät hyväksyivät SEAHin aiempiin sopimuksiin nähden 20 lisätyöpäivää vuodessa.

| (111) | Brattlen raportin mukaan elokuussa 2014 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa kokoaikavastaavan kustannukset olivat [...] (*1) euroa/tunti, [...] (*1), vaikka marraskuussa 2013 päivätyssä suunnitelmassa työvoimakustannuksia oli arvioitu hieman liian pieniksi. |
| --- | --- |

(111)

Brattlen raportin mukaan elokuussa 2014 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa kokoaikavastaavan kustannukset olivat [...] (*1) euroa/tunti, [...] (*1), vaikka marraskuussa 2013 päivätyssä suunnitelmassa työvoimakustannuksia oli arvioitu hieman liian pieniksi.

*1

*1

| (112) | Asiantuntijat katsoivat, että jos markkinataloussijoittaja olisi investoinut Airport Handlingiin, se olisi tavanomaisen talousteorian mukaan odottanut saavansa yhtä suuren tai suuremman tuoton (sisäinen korkokanta – IRR) kuin keskimääräiset pääomakustannukset (WACC). Tässä tapauksessa laskelmat vahvistivat, että kaikissa skenaarioissa hankkeen odotettu sisäinen korkokanta ylittää keskimääräiset pääomakustannukset. Näin ollen yksityissijoittaja olisi odottanut saavansa tuottoa investoinnistaan Airport Handlingiin. |
| --- | --- |

(112)

Asiantuntijat katsoivat, että jos markkinataloussijoittaja olisi investoinut Airport Handlingiin, se olisi tavanomaisen talousteorian mukaan odottanut saavansa yhtä suuren tai suuremman tuoton (sisäinen korkokanta – IRR) kuin keskimääräiset pääomakustannukset (WACC). Tässä tapauksessa laskelmat vahvistivat, että kaikissa skenaarioissa hankkeen odotettu sisäinen korkokanta ylittää keskimääräiset pääomakustannukset. Näin ollen yksityissijoittaja olisi odottanut saavansa tuottoa investoinnistaan Airport Handlingiin.

| (113) | Lisäksi konsulttiyhtiö totesi, että kun SEA teki vuonna 2013 päätöksen Airport Handlingin perustamisesta, yksityinen pääomarahasto F2i omisti yhtiöstä 44,31 prosenttia. F2i nimittää SEAn hallitukseen kaksi jäsentä, ja Brattlen raportin mukaan kumpikaan hallituksen jäsenistä ei ollut äänestänyt sitä ehdotusta vastaan, että SEA investoisi Airport Handlingiin, mikä raportin mukaan osoittaa, että investoinnin odotettiin olevan kannattava. Näin ollen se oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(113)

Lisäksi konsulttiyhtiö totesi, että kun SEA teki vuonna 2013 päätöksen Airport Handlingin perustamisesta, yksityinen pääomarahasto F2i omisti yhtiöstä 44,31 prosenttia. F2i nimittää SEAn hallitukseen kaksi jäsentä, ja Brattlen raportin mukaan kumpikaan hallituksen jäsenistä ei ollut äänestänyt sitä ehdotusta vastaan, että SEA investoisi Airport Handlingiin, mikä raportin mukaan osoittaa, että investoinnin odotettiin olevan kannattava. Näin ollen se oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

| (114) | Brattlen raportin mukaan markkinataloussijoittaja olisi lisäksi katsonut, että todennäköisyys, että komissio katsoo SEAHin ja Airport Handlingin välillä olevan taloudellista jatkuvuutta, jolloin se olisi voinut vaatia viimeksi mainittua maksamaan takaisin tuen, joka takaisinperintäpäätöksen mukaan oli sisämarkkinoille soveltumatonta, oli melko pieni. Tämä johtuu siitä, että SEA ryhtyi toimiin Airport Handlingin pitämiseksi erillään muusta liiketoiminnasta ja taloudellisen jatkuvuuden estämiseksi, esimerkiksi perustamalla säätiön. Brattlen taloudellisten ennusteiden mukaan, jotka se oli laatinut marraskuussa 2013 päivätyn liiketoimintasuunnitelman perusteella, SEAn investointi Airport Handlingiin oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, kunhan taloudellisen jatkuvuuden toteamisen todennäköisyys oli pienempi kuin [...] (*1) prosenttia (olettaen, että pääomakustannus on SEAn ehdottaman ennusteen mukainen) tai pienempi kuin [...] (*1) prosenttia (olettaen, että pääomakustannus on Brattlen ehdottaman ennusteen mukainen). Brattle piti kohtuullisena olettaa, että kun otetaan huomioon asiayhteys ja etenkin komission ilmoitus, markkinataloussijoittaja olisi arvioinut tämän todennäköisyyden olevan pienempi kuin [...] (*1) prosenttia, ja se olisi näin ollen investoinut Airport Handlingiin puhtaasti taloudellisessa mielessä. |
| --- | --- |

(114)

Brattlen raportin mukaan markkinataloussijoittaja olisi lisäksi katsonut, että todennäköisyys, että komissio katsoo SEAHin ja Airport Handlingin välillä olevan taloudellista jatkuvuutta, jolloin se olisi voinut vaatia viimeksi mainittua maksamaan takaisin tuen, joka takaisinperintäpäätöksen mukaan oli sisämarkkinoille soveltumatonta, oli melko pieni. Tämä johtuu siitä, että SEA ryhtyi toimiin Airport Handlingin pitämiseksi erillään muusta liiketoiminnasta ja taloudellisen jatkuvuuden estämiseksi, esimerkiksi perustamalla säätiön. Brattlen taloudellisten ennusteiden mukaan, jotka se oli laatinut marraskuussa 2013 päivätyn liiketoimintasuunnitelman perusteella, SEAn investointi Airport Handlingiin oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, kunhan taloudellisen jatkuvuuden toteamisen todennäköisyys oli pienempi kuin [...] (*1) prosenttia (olettaen, että pääomakustannus on SEAn ehdottaman ennusteen mukainen) tai pienempi kuin [...] (*1) prosenttia (olettaen, että pääomakustannus on Brattlen ehdottaman ennusteen mukainen). Brattle piti kohtuullisena olettaa, että kun otetaan huomioon asiayhteys ja etenkin komission ilmoitus, markkinataloussijoittaja olisi arvioinut tämän todennäköisyyden olevan pienempi kuin [...] (*1) prosenttia, ja se olisi näin ollen investoinut Airport Handlingiin puhtaasti taloudellisessa mielessä.

*1

*1

*1

2.7   Ilmoitus Airport Handlingin taloudellisen toiminnan laajuuden supistamisesta

Ilmoitus Airport Handlingin taloudellisen toiminnan laajuuden supistamisesta

| (115) | Italia ehdotti, että Airport Handlingin nykyisen toiminnan laajuutta supistetaan entisestään verrattuna siihen, miten laajaa toimintaa SEAH harjoitti. Tämä liittyy etenkin [...] (*1). |
| --- | --- |

(115)

Italia ehdotti, että Airport Handlingin nykyisen toiminnan laajuutta supistetaan entisestään verrattuna siihen, miten laajaa toimintaa SEAH harjoitti. Tämä liittyy etenkin [...] (*1).

*1

| (116) | Tällä hetkellä SEA tarjoaa [...] (*1) uuden ja erilaisen sopimuksen nojalla. Tämä sopimus päättyy 31 päivänä joulukuuta 2018. |
| --- | --- |

(116)

Tällä hetkellä SEA tarjoaa [...] (*1) uuden ja erilaisen sopimuksen nojalla. Tämä sopimus päättyy 31 päivänä joulukuuta 2018.

*1

| (117) | SEA ilmoitti, että se oli valmis päättämään [...] (*1) liittyvän sopimuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016. Se siirtäisi sen siis pois Airport Handlingilta ja palkkaisi noin [...] (*1) Airport Handlingin työntekijää, joita on nyt [...] (*1). Tämän muutoksen seurauksena Airport Handlingin liikevaihto, joka oli sen ensimmäisenä toimintavuotena [...] (*1) euroa, pienenisi noin [...] (*1) euroa. |
| --- | --- |

(117)

SEA ilmoitti, että se oli valmis päättämään [...] (*1) liittyvän sopimuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016. Se siirtäisi sen siis pois Airport Handlingilta ja palkkaisi noin [...] (*1) Airport Handlingin työntekijää, joita on nyt [...] (*1). Tämän muutoksen seurauksena Airport Handlingin liikevaihto, joka oli sen ensimmäisenä toimintavuotena [...] (*1) euroa, pienenisi noin [...] (*1) euroa.

*1

*1

*1

*1

*1

3.   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

3.1   Taloudellinen jatkuvuus ja takaisinperintävelvollisuuden siirto

Taloudellinen jatkuvuus ja takaisinperintävelvollisuuden siirto

| (118) | Komission alustava näkemys vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä oli, että tässä tapauksessa kriteerit, jotka tuomioistuin oli määrittänyt sen vahvistamiseksi, voidaanko muu yhtiö kuin alkuperäinen tuensaaja velvoittaa maksamaan tuki takaisin, pääpiirteissään täyttyivät. Erityisesti on todettava seuraavaa:






  — | Vaikka Airport Handling palkkaisi työntekijöitä uudelleen, SEAn, SEAHin ja ammattiliittojen 4 päivänä marraskuuta 2013 allekirjoittaman sopimuksen mukaan vaikutti siltä, että SEAHin entisille työntekijöille taataan oikeudet, jotka he ovat saaneet SEAHin kanssa tehtyjen edellisten sopimusten nojalla. |
| --- | --- | --- |

(118)

Komission alustava näkemys vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä oli, että tässä tapauksessa kriteerit, jotka tuomioistuin oli määrittänyt sen vahvistamiseksi, voidaanko muu yhtiö kuin alkuperäinen tuensaaja velvoittaa maksamaan tuki takaisin, pääpiirteissään täyttyivät. Erityisesti on todettava seuraavaa:

—

Vaikka Airport Handling palkkaisi työntekijöitä uudelleen, SEAn, SEAHin ja ammattiliittojen 4 päivänä marraskuuta 2013 allekirjoittaman sopimuksen mukaan vaikutti siltä, että SEAHin entisille työntekijöille taataan oikeudet, jotka he ovat saaneet SEAHin kanssa tehtyjen edellisten sopimusten nojalla.

| — | Niiden tietojen mukaan, jotka komissiolla oli tuolloin käytettävissään, SEA ja Airport Handling olivat toteuttaneet yhteisiä markkinointitoimia, joiden tavoitteena oli vakuuttaa lentoasemalle liikennöiville lentoyhtiöille, että SEA jatkaisi maahuolintaliiketoimintaa uuden tytäryhtiönsä Airport Handlingin kautta SEAHin likvidaation päätyttyä. Tietojen mukaan ne olivat toimineet näin jo ennen kuin tuolloin voimassa olevat sopimukset lentoyhtiöiden kanssa olivat päättyneet. |
| --- | --- |

—

Niiden tietojen mukaan, jotka komissiolla oli tuolloin käytettävissään, SEA ja Airport Handling olivat toteuttaneet yhteisiä markkinointitoimia, joiden tavoitteena oli vakuuttaa lentoasemalle liikennöiville lentoyhtiöille, että SEA jatkaisi maahuolintaliiketoimintaa uuden tytäryhtiönsä Airport Handlingin kautta SEAHin likvidaation päätyttyä. Tietojen mukaan ne olivat toimineet näin jo ennen kuin tuolloin voimassa olevat sopimukset lentoyhtiöiden kanssa olivat päättyneet.

| — | Airport Handling vuokraa maahuolintapalvelujen tarjoamiseen tarvittavat laitteet SEAHilta, mihin vaikuttaa näiden omaisuuserien (mahdollinen) myynti kolmansille osapuolille avoimessa tarjouskilpailussa. Komissio katsoi, että Italian argumentti siitä, että Airport Handling vuokraisi nämä omaisuuserät markkinahintaan, voidaan hyväksyä, koska emoyhtiö SEAn nimittämä asiantuntija oli arvioinut näiden omaisuuserien arvon ja koska näiden omaisuuserien mahdollinen myynti ei ollut varmaa. |
| --- | --- |

—

Airport Handling vuokraa maahuolintapalvelujen tarjoamiseen tarvittavat laitteet SEAHilta, mihin vaikuttaa näiden omaisuuserien (mahdollinen) myynti kolmansille osapuolille avoimessa tarjouskilpailussa. Komissio katsoi, että Italian argumentti siitä, että Airport Handling vuokraisi nämä omaisuuserät markkinahintaan, voidaan hyväksyä, koska emoyhtiö SEAn nimittämä asiantuntija oli arvioinut näiden omaisuuserien arvon ja koska näiden omaisuuserien mahdollinen myynti ei ollut varmaa.

| — | Uuden maahuolintayhtiön omistaja olisi sama kuin SEAHin eli SEA. Komissio katsoi, ettei Italian ehdotus ulkoistaa 20 prosenttia uuden maahuolintayhtiön pääomasta ollut riittävä takaamaan SEAHiin liittyvän taloudellisen jatkuvuuden katkeamista, koska ensinnäkin ehdotus rajoittui vain vähemmistöosakkuuteen ja toiseksi siitä, että näin todella myös tapahtuisi, ei annettu mitään takeita. Lisäksi tämänkaltainen omistuspohjan laajentaminen olisi mahdollista vasta, kun Airport Handling toimisi markkinoilla. |
| --- | --- |

—

Uuden maahuolintayhtiön omistaja olisi sama kuin SEAHin eli SEA. Komissio katsoi, ettei Italian ehdotus ulkoistaa 20 prosenttia uuden maahuolintayhtiön pääomasta ollut riittävä takaamaan SEAHiin liittyvän taloudellisen jatkuvuuden katkeamista, koska ensinnäkin ehdotus rajoittui vain vähemmistöosakkuuteen ja toiseksi siitä, että näin todella myös tapahtuisi, ei annettu mitään takeita. Lisäksi tämänkaltainen omistuspohjan laajentaminen olisi mahdollista vasta, kun Airport Handling toimisi markkinoilla.

| — | Uuden maahuolintayhtiön perustamisen ajoitus – takaisinperintäpäätöksen antamisen jälkeen – ja taloudellinen logiikka viittaavat siihen, että Italian ilmoittama suunnitelma on keino kiertää takaisinperintä. |
| --- | --- |

—

Uuden maahuolintayhtiön perustamisen ajoitus – takaisinperintäpäätöksen antamisen jälkeen – ja taloudellinen logiikka viittaavat siihen, että Italian ilmoittama suunnitelma on keino kiertää takaisinperintä.

| (119) | Näin ollen komission alustava näkemys oli, että uuden yhtiön perustamisen tavoitteena ja seurauksena oli tuen takaisinmaksamisvelvollisuuden kiertäminen ja että Airport Handling oli SEAHin toiminnan jatkaja. Tällä perusteella komission alustava kanta oli, että Airport Handling voitaisiin velvoittaa maksamaan takaisin SEAHille aiemmin myönnetty tuki, joka oli todettu sisämarkkinoille soveltumattomaksi vuonna 2012 annetussa takaisinperintäpäätöksessä. |
| --- | --- |

(119)

Näin ollen komission alustava näkemys oli, että uuden yhtiön perustamisen tavoitteena ja seurauksena oli tuen takaisinmaksamisvelvollisuuden kiertäminen ja että Airport Handling oli SEAHin toiminnan jatkaja. Tällä perusteella komission alustava kanta oli, että Airport Handling voitaisiin velvoittaa maksamaan takaisin SEAHille aiemmin myönnetty tuki, joka oli todettu sisämarkkinoille soveltumattomaksi vuonna 2012 annetussa takaisinperintäpäätöksessä.

3.2   Pääomanlisäys

Pääomanlisäys

| (120) | Komission alustava näkemys oli, että SEAn päätökset perustaa Airport Handling ja antaa sille alkupääomaa johtuivat valtiosta: Komissio totesi, että ensinnäkin Milanon kaupunki omisti enemmistöosuuden (54,81 prosenttia) SEAsta ja että näin ollen valtion on katsottava vaikuttavan SEAn päätöksentekomenettelyihin ja osallistuvan yhtiön tekemiin päätöksiin. Toiseksi komissio viittasi muutamiin Italian viranomaisten antamiin asiaan liittyviin lausuntoihin, joiden mukaan vaikutti siltä, että Italian viranomaiset suunnittelivat Airport Handlingin perustamisen suojellakseen työpaikkojen säilymistä Milanon lentoasemilla. |
| --- | --- |

(120)

Komission alustava näkemys oli, että SEAn päätökset perustaa Airport Handling ja antaa sille alkupääomaa johtuivat valtiosta: Komissio totesi, että ensinnäkin Milanon kaupunki omisti enemmistöosuuden (54,81 prosenttia) SEAsta ja että näin ollen valtion on katsottava vaikuttavan SEAn päätöksentekomenettelyihin ja osallistuvan yhtiön tekemiin päätöksiin. Toiseksi komissio viittasi muutamiin Italian viranomaisten antamiin asiaan liittyviin lausuntoihin, joiden mukaan vaikutti siltä, että Italian viranomaiset suunnittelivat Airport Handlingin perustamisen suojellakseen työpaikkojen säilymistä Milanon lentoasemilla.

| (121) | Koska SEA vaikutti olevan Italian viranomaisten määräysvallassa, komission toinen alustava näkemys oli, että SEAn rahoittamaan pääomanlisäykseen sisältyi valtion varoja. |
| --- | --- |

(121)

Koska SEA vaikutti olevan Italian viranomaisten määräysvallassa, komission toinen alustava näkemys oli, että SEAn rahoittamaan pääomanlisäykseen sisältyi valtion varoja.

| (122) | Lisäksi komissio katsoi alustavasti, ettei SEA toiminut markkinataloussijoittajan tavoin, kun se vahvisti Airport Handlingin pääomapohjaa. |
| --- | --- |

(122)

Lisäksi komissio katsoi alustavasti, ettei SEA toiminut markkinataloussijoittajan tavoin, kun se vahvisti Airport Handlingin pääomapohjaa.

| (123) | Komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, olisiko yksityissijoittaja antanut Airport Handlingille pääomaa sellaisella hetkellä kuin SEA antoi, sillä komission yksiköt olivat jo ilmoittaneet Italian viranomaisille, että uuden maahuolintayhtiön suunniteltu perustaminen todennäköisesti johtaisi taloudelliseen jatkuvuuteen, jolloin uusi yhtiö olisi velvollinen maksamaan takaisin tuen, joka todettiin sisämarkkinoille soveltumattomaksi vuonna 2012 annetussa takaisinperintäpäätöksessä. Marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa ei ollut otettu huomioon riskiä, että takaisinperintävelvollisuus siirtyisi SEAHilta Airport Handlingille. |
| --- | --- |

(123)

Komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, olisiko yksityissijoittaja antanut Airport Handlingille pääomaa sellaisella hetkellä kuin SEA antoi, sillä komission yksiköt olivat jo ilmoittaneet Italian viranomaisille, että uuden maahuolintayhtiön suunniteltu perustaminen todennäköisesti johtaisi taloudelliseen jatkuvuuteen, jolloin uusi yhtiö olisi velvollinen maksamaan takaisin tuen, joka todettiin sisämarkkinoille soveltumattomaksi vuonna 2012 annetussa takaisinperintäpäätöksessä. Marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa ei ollut otettu huomioon riskiä, että takaisinperintävelvollisuus siirtyisi SEAHilta Airport Handlingille.

| (124) | Lisäksi komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, perustuiko liiketoimintasuunnitelma, johon SEAn päätös investoida Airport Handlingiin pohjautui, riittävän luotettaviin oletuksiin. |
| --- | --- |

(124)

Lisäksi komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, perustuiko liiketoimintasuunnitelma, johon SEAn päätös investoida Airport Handlingiin pohjautui, riittävän luotettaviin oletuksiin.

| (125) | Näin ollen komissio katsoi, että SEAn tekemä 25 miljoonan euron investointi Airport Handlingiin ei näytä perustuneen sellaisiin taloudellisiin arvioihin, joita samanlaisessa tilanteessa oleva harkitseva yksityissijoittaja olisi tehnyt asianomaisissa olosuhteissa ennen kyseisiä investointeja niiden tulevan kannattavuuden määrittämiseksi. Tällä perusteella komission alustava näkemys oli, että 25 miljoonan euron pääomanlisäys oli Airport Handlingin hyväksi myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(125)

Näin ollen komissio katsoi, että SEAn tekemä 25 miljoonan euron investointi Airport Handlingiin ei näytä perustuneen sellaisiin taloudellisiin arvioihin, joita samanlaisessa tilanteessa oleva harkitseva yksityissijoittaja olisi tehnyt asianomaisissa olosuhteissa ennen kyseisiä investointeja niiden tulevan kannattavuuden määrittämiseksi. Tällä perusteella komission alustava näkemys oli, että 25 miljoonan euron pääomanlisäys oli Airport Handlingin hyväksi myönnettyä valtiontukea.

4.   ITALIAN HUOMAUTUKSET

ITALIAN HUOMAUTUKSET

4.1   Taloudellinen jatkuvuus

Taloudellinen jatkuvuus

| (126) | Italia muistutti, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperinnän tavoitteena on poistaa kilpailun vääristymä, jonka sääntöjenvastaisesta tuesta koitunut kilpailuetu aiheutti. Sääntöjenvastainen ja yhteismarkkinoille soveltumaton tuki on siis perittävä takaisin yritykseltä, joka siitä on tosiasiassa hyötynyt. Takaisinperintävelvollisuus voidaan ulottaa muihin kuin tukea alun perin saaneisiin yrityksiin vain, jos seuraavat kumulatiiviset ehdot täyttyvät:






  — | yrityksen todettiin jatkavan tuensaajayrityksen toimintaa ja |
| --- | --- | --- |

(126)

Italia muistutti, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperinnän tavoitteena on poistaa kilpailun vääristymä, jonka sääntöjenvastaisesta tuesta koitunut kilpailuetu aiheutti. Sääntöjenvastainen ja yhteismarkkinoille soveltumaton tuki on siis perittävä takaisin yritykseltä, joka siitä on tosiasiassa hyötynyt. Takaisinperintävelvollisuus voidaan ulottaa muihin kuin tukea alun perin saaneisiin yrityksiin vain, jos seuraavat kumulatiiviset ehdot täyttyvät:

—

yrityksen todettiin jatkavan tuensaajayrityksen toimintaa ja

| — | tuen saamiseen liittyvä kilpailuetu säilyi tällä yrityksellä. |
| --- | --- |

—

tuen saamiseen liittyvä kilpailuetu säilyi tällä yrityksellä.

| (127) | Italian näkemyksen mukaan tässä tapauksessa SEAHille myönnettyyn tukeen liittyvä kilpailuetu voidaan sulkea suoralta kädeltä pois. |
| --- | --- |

(127)

Italian näkemyksen mukaan tässä tapauksessa SEAHille myönnettyyn tukeen liittyvä kilpailuetu voidaan sulkea suoralta kädeltä pois.

| (128) | Italia toteaa erityisesti, että takaisinperintäpäätöksessään (johdanto-osan 219 kappaleesta alkaen) komissio katsoo, että etu, jota SEAHille väitetään koituneen, vastaa SEAHille vuosina 2002–2010 kertyneiden tappioiden kompensaatiota. Kuten komissio oli todennut, nämä tappiot olivat aiheutuneet suurista henkilöstökustannuksista, joiden osuus maahuolintayhtiön kustannusrakenteesta on merkittävä. Koska komission valtiontueksi luokittelemien pääomanlisäysten tarkoituksena oli ensisijaisesti kattaa tappioita, jotka aiheutuivat SEAHin liian suurista henkilöstökustannuksista, Italian mukaan kilpailuetu, joka oli hyödyttänyt SEAHia, on itse asian perusteella poistunut SEAHin likvidaation ja markkinoilta poistumisen myötä. |
| --- | --- |

(128)

Italia toteaa erityisesti, että takaisinperintäpäätöksessään (johdanto-osan 219 kappaleesta alkaen) komissio katsoo, että etu, jota SEAHille väitetään koituneen, vastaa SEAHille vuosina 2002–2010 kertyneiden tappioiden kompensaatiota. Kuten komissio oli todennut, nämä tappiot olivat aiheutuneet suurista henkilöstökustannuksista, joiden osuus maahuolintayhtiön kustannusrakenteesta on merkittävä. Koska komission valtiontueksi luokittelemien pääomanlisäysten tarkoituksena oli ensisijaisesti kattaa tappioita, jotka aiheutuivat SEAHin liian suurista henkilöstökustannuksista, Italian mukaan kilpailuetu, joka oli hyödyttänyt SEAHia, on itse asian perusteella poistunut SEAHin likvidaation ja markkinoilta poistumisen myötä.

| (129) | Lisäksi Italia totesi, että vaikka vain osa, miten pieni hyvänsä, SEAHille myönnettyyn tukeen liittyvästä kilpailuedusta voitaisiin yhdistää yhtiön omaisuuseriin (eli niihin omaisuuseriin, joita SEAH käytti maahuolintatoiminnassaan Milanon lentoasemilla), ne eivät kuitenkaan siirtyisi SEAHilta Airport Handlingille, vaan jälkimmäinen vuokraisi ne väliaikaisesti markkinaehdoilla sen mukaan, miten niiden myynti avoimilla markkinoilla etenee. |
| --- | --- |

(129)

Lisäksi Italia totesi, että vaikka vain osa, miten pieni hyvänsä, SEAHille myönnettyyn tukeen liittyvästä kilpailuedusta voitaisiin yhdistää yhtiön omaisuuseriin (eli niihin omaisuuseriin, joita SEAH käytti maahuolintatoiminnassaan Milanon lentoasemilla), ne eivät kuitenkaan siirtyisi SEAHilta Airport Handlingille, vaan jälkimmäinen vuokraisi ne väliaikaisesti markkinaehdoilla sen mukaan, miten niiden myynti avoimilla markkinoilla etenee.

| (130) | Italia katsoi edelleen, että vaikka kilpailuetu olisi tosiasiassa siirtynyt SEAHilta Airport Handlingille, tässä tapauksessa ei kuitenkaan voida vahvistaa, että Airport Handling tosiasiallisesti jatkaa SEAHin taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(130)

Italia katsoi edelleen, että vaikka kilpailuetu olisi tosiasiassa siirtynyt SEAHilta Airport Handlingille, tässä tapauksessa ei kuitenkaan voida vahvistaa, että Airport Handling tosiasiallisesti jatkaa SEAHin taloudellista toimintaa.

| (131) | Ensinnäkään työsopimukset eivät ole siirtyneet SEAHilta Airport Handlingille tosiasiallisesti tai oikeudellisesti. Italian mukaan Airport Handling oli palkannut olennaisilta osiltaan uusin ehdoin ne työntekijät, jotka olivat ehdottomasti tarpeen maahuolintapalvelujen tarjoamiseksi. Lisäksi uudet työsopimukset kuuluivat erityyppisen järjestelmän (kansallisen kollektiivisen työehtosopimuksen (Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro (CCNL)) huolitsijoita koskevaan osioon lentoaseman pitäjiä koskevan osion sijasta) ja eri työntekijäjärjestön (Assohandlers-järjestö Assoaeroporti-järjestön sijasta) alaisuuteen. Tällä perusteella Italia totesi, että Airport Handling pystyisi vähentämään henkilöstökustannuksia ja kasvattamaan tuottavuuttaan merkittävästi. |
| --- | --- |

(131)

Ensinnäkään työsopimukset eivät ole siirtyneet SEAHilta Airport Handlingille tosiasiallisesti tai oikeudellisesti. Italian mukaan Airport Handling oli palkannut olennaisilta osiltaan uusin ehdoin ne työntekijät, jotka olivat ehdottomasti tarpeen maahuolintapalvelujen tarjoamiseksi. Lisäksi uudet työsopimukset kuuluivat erityyppisen järjestelmän (kansallisen kollektiivisen työehtosopimuksen (Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro (CCNL)) huolitsijoita koskevaan osioon lentoaseman pitäjiä koskevan osion sijasta) ja eri työntekijäjärjestön (Assohandlers-järjestö Assoaeroporti-järjestön sijasta) alaisuuteen. Tällä perusteella Italia totesi, että Airport Handling pystyisi vähentämään henkilöstökustannuksia ja kasvattamaan tuottavuuttaan merkittävästi.

| (132) | Italia myös katsoi, että vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esittämälle väitteelle, jonka mukaan SEAHin entisille työntekijöille taattiin samat oikeudet, jotka he olivat saaneet SEAHin aiempien sopimusten nojalla, ei löydy tosiasioihin perustuvaa näyttöä. Italian mukaan 4 päivänä marraskuuta 2013 allekirjoitetussa sopimuksessa ei anneta hankittujen oikeuksien säilymisestä minkäänlaisia takeita, joista koituisi etua SEAHin entisille työntekijöille. Lisäksi sopimuksessa todetaan selvästi, että tarvitaan uudet työsopimukset, jotka perustuvat uusiin ehtoihin. |
| --- | --- |

(132)

Italia myös katsoi, että vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esittämälle väitteelle, jonka mukaan SEAHin entisille työntekijöille taattiin samat oikeudet, jotka he olivat saaneet SEAHin aiempien sopimusten nojalla, ei löydy tosiasioihin perustuvaa näyttöä. Italian mukaan 4 päivänä marraskuuta 2013 allekirjoitetussa sopimuksessa ei anneta hankittujen oikeuksien säilymisestä minkäänlaisia takeita, joista koituisi etua SEAHin entisille työntekijöille. Lisäksi sopimuksessa todetaan selvästi, että tarvitaan uudet työsopimukset, jotka perustuvat uusiin ehtoihin.

| (133) | Myöskään SEAHin ja Milanon lentoasemille liikennöivien lentoyhtiöiden välisiä sopimuksia ei ole siirretty Airport Handlingille. Italian mukaan Airport Handling neuvotteli Milanon lentoasemille liikennöivien lentoyhtiöiden kanssa uudet sopimukset, kun SEAHin ja lentoyhtiöiden väliset sopimukset päättyivät. Lisäksi Italia totesi, etteivät SEA ja Airport Handling ryhtyneet yhteisiin markkinointitoimiin tätä varten, toisin kuin komissio väittää vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, eikä tämän väitteen tueksi Italian mukaan löydy tosiasioihin perustuvaa näyttöä. Tällä seikalla ei siis ole merkitystä, kun arvioidaan SEAHin ja Airport Handlingin välistä taloudellista jatkuvuutta. Tältä osin Italia muistutti, että Airport Handlingin asiakasportfolio on erilainen kuin SEAHin. Airport Handling on tehnyt tiettyjä sopimuksia sellaisten lentoyhtiöiden kanssa, jotka eivät vielä olleet SEAHin asiakkaita, eikä se ole pystynyt pitämään kaikkia SEAHin entisiä asiakkaita. |
| --- | --- |

(133)

Myöskään SEAHin ja Milanon lentoasemille liikennöivien lentoyhtiöiden välisiä sopimuksia ei ole siirretty Airport Handlingille. Italian mukaan Airport Handling neuvotteli Milanon lentoasemille liikennöivien lentoyhtiöiden kanssa uudet sopimukset, kun SEAHin ja lentoyhtiöiden väliset sopimukset päättyivät. Lisäksi Italia totesi, etteivät SEA ja Airport Handling ryhtyneet yhteisiin markkinointitoimiin tätä varten, toisin kuin komissio väittää vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, eikä tämän väitteen tueksi Italian mukaan löydy tosiasioihin perustuvaa näyttöä. Tällä seikalla ei siis ole merkitystä, kun arvioidaan SEAHin ja Airport Handlingin välistä taloudellista jatkuvuutta. Tältä osin Italia muistutti, että Airport Handlingin asiakasportfolio on erilainen kuin SEAHin. Airport Handling on tehnyt tiettyjä sopimuksia sellaisten lentoyhtiöiden kanssa, jotka eivät vielä olleet SEAHin asiakkaita, eikä se ole pystynyt pitämään kaikkia SEAHin entisiä asiakkaita.

| (134) | Italia totesi, ettei sitä, että Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelmassa markkinaosuudeksi määritetään [...] (*1), voida pitää osoituksena taloudellisesta jatkuvuudesta. Tätä markkinaosuutta on arvioitava siihen tavoitteeseen nähden, että Airport Handling pyrki olemaan kannattava keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(134)

Italia totesi, ettei sitä, että Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelmassa markkinaosuudeksi määritetään [...] (*1), voida pitää osoituksena taloudellisesta jatkuvuudesta. Tätä markkinaosuutta on arvioitava siihen tavoitteeseen nähden, että Airport Handling pyrki olemaan kannattava keskipitkällä aikavälillä.

*1

| (135) | Lisäksi Italia totesi, ettei Airport Handling osallistu SEAHin omaisuuserien myyntiprosessiin, eikä näiden kahden yhtiön välillä siis siirretä omaisuuseriä. Italian mukaan myöskään sitä, että tuensaajan omaisuuseriä vuokrataan kolmannelle yritykselle, ei voida pitää riittävänä todisteena siitä, että jälkimmäinen saisi tukeen liittyvää kilpailuetua. Jotta tätä voitaisiin pitää osoituksena jatkuvuudesta, Italian mukaan nämä omaisuuserät pitäisi vuokrata markkinahintaa pienempään hintaan. Tässä tapauksessa vuokran suuruuden on kuitenkin määrittänyt riippumaton yhtiö (IMQ). |
| --- | --- |

(135)

Lisäksi Italia totesi, ettei Airport Handling osallistu SEAHin omaisuuserien myyntiprosessiin, eikä näiden kahden yhtiön välillä siis siirretä omaisuuseriä. Italian mukaan myöskään sitä, että tuensaajan omaisuuseriä vuokrataan kolmannelle yritykselle, ei voida pitää riittävänä todisteena siitä, että jälkimmäinen saisi tukeen liittyvää kilpailuetua. Jotta tätä voitaisiin pitää osoituksena jatkuvuudesta, Italian mukaan nämä omaisuuserät pitäisi vuokrata markkinahintaa pienempään hintaan. Tässä tapauksessa vuokran suuruuden on kuitenkin määrittänyt riippumaton yhtiö (IMQ).

| (136) | Lisäksi Italia muistutti, että SEAn omistuspohja on nyt hyvin erilainen kuin silloin, kun väitetty tuki on myönnetty SEAHille. Siinä missä SEA oli kokonaan valtion omistuksessa vuosina 2002–2010, tätä nykyä sen pääomasta 44,31 prosenttia omistaa yksityissijoittaja F2i. |
| --- | --- |

(136)

Lisäksi Italia muistutti, että SEAn omistuspohja on nyt hyvin erilainen kuin silloin, kun väitetty tuki on myönnetty SEAHille. Siinä missä SEA oli kokonaan valtion omistuksessa vuosina 2002–2010, tätä nykyä sen pääomasta 44,31 prosenttia omistaa yksityissijoittaja F2i.

| (137) | Italian mukaan myös säätiön perustaminen on lisätae siitä, ettei SEAHin ja Airport Handlingin välillä ole taloudellista jatkuvuutta. Kuten säätiön perustamiskirjassa määrätään, toimitsijamiehen on toiminnallaan edistettävä seuraavien tavoitteiden saavuttamista:






  — | Sen varmistaminen, että SEAn omistusosuutta Airport Handlingista hallitaan riippumattomasti ja yksinomaisen määräysvallan takaamiseksi, jotta voidaan varmistaa, ettei Airport Handlingin ja SEA-konsernin välillä ole riippumattomuutta vaarantavia etunäkökohtia ja/tai tiedonvaihtoa etenkään SEAHin ja sen Milanon lentoasemilla aikaisemmin harjoittamien huolintatoimien osalta. |
| --- | --- | --- |

(137)

Italian mukaan myös säätiön perustaminen on lisätae siitä, ettei SEAHin ja Airport Handlingin välillä ole taloudellista jatkuvuutta. Kuten säätiön perustamiskirjassa määrätään, toimitsijamiehen on toiminnallaan edistettävä seuraavien tavoitteiden saavuttamista:

—

Sen varmistaminen, että SEAn omistusosuutta Airport Handlingista hallitaan riippumattomasti ja yksinomaisen määräysvallan takaamiseksi, jotta voidaan varmistaa, ettei Airport Handlingin ja SEA-konsernin välillä ole riippumattomuutta vaarantavia etunäkökohtia ja/tai tiedonvaihtoa etenkään SEAHin ja sen Milanon lentoasemilla aikaisemmin harjoittamien huolintatoimien osalta.

| — | Sen mahdollistaminen, että yksityissijoittajat, joilla ei ole kytköksiä SEA-konserniin, voivat osallistua Airport Handlingin omistuspohjan laajentamiseen, ensi vaiheessa ainakin [...] (*1) prosentin osuudella. |
| --- | --- |

—

Sen mahdollistaminen, että yksityissijoittajat, joilla ei ole kytköksiä SEA-konserniin, voivat osallistua Airport Handlingin omistuspohjan laajentamiseen, ensi vaiheessa ainakin [...] (*1) prosentin osuudella.

*1

| (138) | Kun 100 prosenttia SEAn osuudesta Airport Handlingissa oli siirretty säätiölle, toimitsijamies merkittiin kaupparekisteriin yhtiön ainoaksi osakkaaksi. Tässä ominaisuudessaan toimitsijamiehellä on SEAn omistusosuuteen Airport Handlingista kohdistuva täysi ja huomattava määräysvalta. |
| --- | --- |

(138)

Kun 100 prosenttia SEAn osuudesta Airport Handlingissa oli siirretty säätiölle, toimitsijamies merkittiin kaupparekisteriin yhtiön ainoaksi osakkaaksi. Tässä ominaisuudessaan toimitsijamiehellä on SEAn omistusosuuteen Airport Handlingista kohdistuva täysi ja huomattava määräysvalta.

| (139) | Airport Handlingin ainoana osakkaana toimitsijamiehen on muun muassa






  — | käytettävä äänioikeuttaan Airport Handlingin hallintoelinten nimittämisessä riippumattomasti ja ilman SEAn puuttumista asiaan, jotta voidaan varmistaa, ettei näiden elinten jäsenillä ole tai ole ollut operatiivisia tehtäviä SEAssa tai SEAHissa taikka riippuvuussuhdetta niihin. Kun SEAn omistusosuus siirrettiin säätiölle, kaikki Airport Handlingin hallintoelinten jäsenet, jotka SEA oli nimittänyt, erosivat tehtävästään, ja toimitsijamies nimitti heidän tilalleen uudet jäsenet. |
| --- | --- | --- |

(139)

Airport Handlingin ainoana osakkaana toimitsijamiehen on muun muassa

—

käytettävä äänioikeuttaan Airport Handlingin hallintoelinten nimittämisessä riippumattomasti ja ilman SEAn puuttumista asiaan, jotta voidaan varmistaa, ettei näiden elinten jäsenillä ole tai ole ollut operatiivisia tehtäviä SEAssa tai SEAHissa taikka riippuvuussuhdetta niihin. Kun SEAn omistusosuus siirrettiin säätiölle, kaikki Airport Handlingin hallintoelinten jäsenet, jotka SEA oli nimittänyt, erosivat tehtävästään, ja toimitsijamies nimitti heidän tilalleen uudet jäsenet.

| — | valvottava SEAHin ja Airport Handlingin välisen taloudellisen jatkuvuuden katkeamista (pyytämällä yhtiön johtajistolta säännöllisesti raportteja), liiketoimintasuunnitelman asianmukaista toteuttamista, markkinaosuuden kehittymistä ja kehitysnäkymiä |
| --- | --- |

—

valvottava SEAHin ja Airport Handlingin välisen taloudellisen jatkuvuuden katkeamista (pyytämällä yhtiön johtajistolta säännöllisesti raportteja), liiketoimintasuunnitelman asianmukaista toteuttamista, markkinaosuuden kehittymistä ja kehitysnäkymiä

| — | varmistettava, että käytössä on menettelyt, joilla ehkäistään se, ettei Airport Handling saa perusteetonta etua SEAlla olevista tiedoista, jotka koskevat sopimusten hankkimista tai ylläpitämistä lentoyhtiöiden tai tavaroiden ja palvelujen toimittajien kanssa |
| --- | --- |

—

varmistettava, että käytössä on menettelyt, joilla ehkäistään se, ettei Airport Handling saa perusteetonta etua SEAlla olevista tiedoista, jotka koskevat sopimusten hankkimista tai ylläpitämistä lentoyhtiöiden tai tavaroiden ja palvelujen toimittajien kanssa

| — | varmennettava, ettei SEAHin ja Airport Handlingin välillä tehdä myyntiliiketoimia. |
| --- | --- |

—

varmennettava, ettei SEAHin ja Airport Handlingin välillä tehdä myyntiliiketoimia.

4.2   Pääomanlisäys

Pääomanlisäys

4.2.1   Valtion varat ja toimenpiteen johtuminen valtiosta

Valtion varat ja toimenpiteen johtuminen valtiosta

| (140) | Italian mukaan sen perusteella, että SEA on julkinen yritys, ei voida päätellä, että sen varat olisivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja. Italia muistutti, etteivät Airport Handlingin varat ole SEAn omistuksessa tai määräysvallassa, koska sen omistusosuutta Airport Handlingista hallinnoi riippumaton taho eli säätiö, joka on täysin riippumaton SEAsta. |
| --- | --- |

(140)

Italian mukaan sen perusteella, että SEA on julkinen yritys, ei voida päätellä, että sen varat olisivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja. Italia muistutti, etteivät Airport Handlingin varat ole SEAn omistuksessa tai määräysvallassa, koska sen omistusosuutta Airport Handlingista hallinnoi riippumaton taho eli säätiö, joka on täysin riippumaton SEAsta.

| (141) | Sen vuoksi SEA ei voi käyttää tyypillisiä enemmistöosakkaan valtuuksia, joihin lukeutuu esimerkiksi valtuus nimittää tytäryhtiön hallintoelimien jäseniä, eikä se siis voi osallistua ratkaisevasti yhtiön hallintoon. |
| --- | --- |

(141)

Sen vuoksi SEA ei voi käyttää tyypillisiä enemmistöosakkaan valtuuksia, joihin lukeutuu esimerkiksi valtuus nimittää tytäryhtiön hallintoelimien jäseniä, eikä se siis voi osallistua ratkaisevasti yhtiön hallintoon.

| (142) | Italian mukaan komissio ei voi katsoa, että riidanalaiset toimet johtuisivat valtiosta, pelkästään sen perusteella, että on erittäin epätodennäköistä, että näihin toimiin olisi ryhdytty ilman valtion puuttumista niihin. Italia katsoo, että komissiolla olisi oltava tästä pitäviä todisteita. Käsiteltävänä olevien toimien voidaan katsoa johtuvan valtiosta vain siltä osin, että SEAn julkisella osakkaalla oli keskeinen rooli Airport Handlingin hyväksi tehtävän pääomanlisäyksen hyväksymisessä. Italia katsoo, että on tärkeää huomata, että SEAn yhtiöjärjestyksen 15 artiklassa määrätään, että päätökset, jotka liittyvät esimerkiksi tytäryhtiöiden pääomapohjan vahvistamiseen, on tehtävä siten, että vähintään kuusi jäsentä seitsemästä äänestää päätöksen puolesta. Lisäksi päätökset edellyttävät yksityisen osakkaan, F2i:n, nimittämien tilinpitäjien suostumusta. Vaikka julkinen osakas omistaa enemmistön SEAn osakkeista, sillä ei ole päätösvaltaa päättää pääomanlisäyksestä ilman yksityisen osakkaan nimittämien johtajien suostumusta (tai pikemminkin ilman heidän ratkaisevaa ääntään). |
| --- | --- |

(142)

Italian mukaan komissio ei voi katsoa, että riidanalaiset toimet johtuisivat valtiosta, pelkästään sen perusteella, että on erittäin epätodennäköistä, että näihin toimiin olisi ryhdytty ilman valtion puuttumista niihin. Italia katsoo, että komissiolla olisi oltava tästä pitäviä todisteita. Käsiteltävänä olevien toimien voidaan katsoa johtuvan valtiosta vain siltä osin, että SEAn julkisella osakkaalla oli keskeinen rooli Airport Handlingin hyväksi tehtävän pääomanlisäyksen hyväksymisessä. Italia katsoo, että on tärkeää huomata, että SEAn yhtiöjärjestyksen 15 artiklassa määrätään, että päätökset, jotka liittyvät esimerkiksi tytäryhtiöiden pääomapohjan vahvistamiseen, on tehtävä siten, että vähintään kuusi jäsentä seitsemästä äänestää päätöksen puolesta. Lisäksi päätökset edellyttävät yksityisen osakkaan, F2i:n, nimittämien tilinpitäjien suostumusta. Vaikka julkinen osakas omistaa enemmistön SEAn osakkeista, sillä ei ole päätösvaltaa päättää pääomanlisäyksestä ilman yksityisen osakkaan nimittämien johtajien suostumusta (tai pikemminkin ilman heidän ratkaisevaa ääntään).

| (143) | Lisäksi Italia totesi, että esimerkiksi infrastruktuuri- ja liikenneministerin työntekijöiden rauhoittamiseksi antamat lausunnot, joihin komissio viittasi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, ovat täysin eurooppalaisten ja italialaisten käytäntöjen mukaisia, eikä niitä voida käyttää todisteena siitä, että toimi johtuisi valtiosta. Näitä lausuntoja on pidettävä poliittisina lausumina, joiden tarkoitus oli lieventää työttömyyden haitallisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(143)

Lisäksi Italia totesi, että esimerkiksi infrastruktuuri- ja liikenneministerin työntekijöiden rauhoittamiseksi antamat lausunnot, joihin komissio viittasi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, ovat täysin eurooppalaisten ja italialaisten käytäntöjen mukaisia, eikä niitä voida käyttää todisteena siitä, että toimi johtuisi valtiosta. Näitä lausuntoja on pidettävä poliittisina lausumina, joiden tarkoitus oli lieventää työttömyyden haitallisia vaikutuksia.

| (144) | Tällä perusteella Italia katsoo, ettei SEAn tekemä investointi Airport Handlingiin johdu valtiosta eikä se sisällä valtion varoja. Näin ollen se ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(144)

Tällä perusteella Italia katsoo, ettei SEAn tekemä investointi Airport Handlingiin johdu valtiosta eikä se sisällä valtion varoja. Näin ollen se ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

4.2.2   Taloudellisen edun sisältyminen toimenpiteeseen

Taloudellisen edun sisältyminen toimenpiteeseen

| (145) | Italia muistutti, että yksityinen osakas osallistuu pääomapohjan vahvistamiseen sen mukaan, mikä sen omistusosuus on SEAssa (tässä tapauksessa siis 44,31 prosenttia). Italian mukaan yksityissijoittajan (F2i:n) omistusosuudella on todellista taloudellista vaikutusta, ja se on merkittävä osakas. Tältä osin Italia pitää tärkeänä todeta, että komission käytännön mukaan yksityissijoitus, jonka suuruus oli noin kolmannes kokonaisinvestoinnista, katsottiin merkittäväksi. Italian näkemyksen mukaan tämä jo sinänsä riittää sulkemaan pois mahdollisuuden, että pääomanlisäystä voitaisiin pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. |
| --- | --- |

(145)

Italia muistutti, että yksityinen osakas osallistuu pääomapohjan vahvistamiseen sen mukaan, mikä sen omistusosuus on SEAssa (tässä tapauksessa siis 44,31 prosenttia). Italian mukaan yksityissijoittajan (F2i:n) omistusosuudella on todellista taloudellista vaikutusta, ja se on merkittävä osakas. Tältä osin Italia pitää tärkeänä todeta, että komission käytännön mukaan yksityissijoitus, jonka suuruus oli noin kolmannes kokonaisinvestoinnista, katsottiin merkittäväksi. Italian näkemyksen mukaan tämä jo sinänsä riittää sulkemaan pois mahdollisuuden, että pääomanlisäystä voitaisiin pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena.

| (146) | Lisäksi Italia toteaa, että Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelman arvioi riippumaton asiantuntija, jonka mukaan SEAn investointi on perusteltu puhtaasti taloudelliselta näkökannalta ja että se on näin ollen markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(146)

Lisäksi Italia toteaa, että Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelman arvioi riippumaton asiantuntija, jonka mukaan SEAn investointi on perusteltu puhtaasti taloudelliselta näkökannalta ja että se on näin ollen markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

| (147) | Tämän perusteella Italia katsoo, että SEA investoi Airport Handlingiin olosuhteissa, jotka tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimiva yksityissijoittaja voisi hyväksyä, ja että näin ollen toimi ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(147)

Tämän perusteella Italia katsoo, että SEA investoi Airport Handlingiin olosuhteissa, jotka tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimiva yksityissijoittaja voisi hyväksyä, ja että näin ollen toimi ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

5.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (148) | Komissio sai huomautuksia SEAHilta (selvitystilassa), Milanon Airport Handling -säätiöltä, Airport Handlingilta, SEAlta ja yhdeltä asianomaiselta osapuolelta, joka pyysi pitämään nimensä salassa. |
| --- | --- |

(148)

Komissio sai huomautuksia SEAHilta (selvitystilassa), Milanon Airport Handling -säätiöltä, Airport Handlingilta, SEAlta ja yhdeltä asianomaiselta osapuolelta, joka pyysi pitämään nimensä salassa.

5.1   Milanon Airport Handling -säätiön ja Airport Handlingin esittämät huomautukset

Milanon Airport Handling -säätiön ja Airport Handlingin esittämät huomautukset

5.1.1   Työvoiman siirtäminen

Työvoiman siirtäminen

| (149) | Milanon Airport Handling -säätiön ja Airport Handlingin, jäljempänä ”säätiö”, mukaan Airport Handlingin liiketoimintamallin rakenne on perustunut sen toiminnan alkamisesta lähtien erilaiseen taloudelliseen logiikkaan kuin SEAHin liiketoimintamalli. Airport Handlingin tavoitteena on toimia markkinoilla itsenäisesti ja pyrkiä kannattavuuteen ilman pääomasijoituksia sen osakkaalta. |
| --- | --- |

(149)

Milanon Airport Handling -säätiön ja Airport Handlingin, jäljempänä ”säätiö”, mukaan Airport Handlingin liiketoimintamallin rakenne on perustunut sen toiminnan alkamisesta lähtien erilaiseen taloudelliseen logiikkaan kuin SEAHin liiketoimintamalli. Airport Handlingin tavoitteena on toimia markkinoilla itsenäisesti ja pyrkiä kannattavuuteen ilman pääomasijoituksia sen osakkaalta.

| (150) | Erityisesti Airport Handling on aina katsonut, että sen liiketoimintamallissa pitäisi voida mukauttaa järjestäytynyt työvoima tehokkaasti ja tarkoituksenmukaisesti. Säätiön mukaan huolinta-alalla työvoiman tarve on tyypillisesti huipussaan tiettyinä aikoina vuodessa (esimerkiksi kesällä). Jotta palveluntarjoaja voi reagoida nopeasti kysynnän nopeisiin muutoksiin, sen on voitava toimia joustavasti palkkaamalla väliaikaisia työntekijöitä sellaisille ajanjaksoille, jolloin rekrytointi on perusteltua työn määrän vuoksi. |
| --- | --- |

(150)

Erityisesti Airport Handling on aina katsonut, että sen liiketoimintamallissa pitäisi voida mukauttaa järjestäytynyt työvoima tehokkaasti ja tarkoituksenmukaisesti. Säätiön mukaan huolinta-alalla työvoiman tarve on tyypillisesti huipussaan tiettyinä aikoina vuodessa (esimerkiksi kesällä). Jotta palveluntarjoaja voi reagoida nopeasti kysynnän nopeisiin muutoksiin, sen on voitava toimia joustavasti palkkaamalla väliaikaisia työntekijöitä sellaisille ajanjaksoille, jolloin rekrytointi on perusteltua työn määrän vuoksi.

| (151) | Siinä missä SEAH käytti yleensä [...] (*1) ([...] (*1)), Airport Handlingin käyttämä toimintamalli perustuu [...] (*1) (esimerkiksi [...] (*1)). Vaikka tämä edellyttää monimutkaisempia koulutus-, hallinto- ja koordinointitoimia, se kuitenkin lisää joustavuutta ja sen myötä vähentää toimintakustannuksia. Säätiön mukaan tästä seurasi [...] (*1) (31 päivänä joulukuuta 2014 Airport Handlingilla oli [...] (*1)). |
| --- | --- |

(151)

Siinä missä SEAH käytti yleensä [...] (*1) ([...] (*1)), Airport Handlingin käyttämä toimintamalli perustuu [...] (*1) (esimerkiksi [...] (*1)). Vaikka tämä edellyttää monimutkaisempia koulutus-, hallinto- ja koordinointitoimia, se kuitenkin lisää joustavuutta ja sen myötä vähentää toimintakustannuksia. Säätiön mukaan tästä seurasi [...] (*1) (31 päivänä joulukuuta 2014 Airport Handlingilla oli [...] (*1)).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (152) | Säätiö totesi, ettei SEAHin ja Airport Handlingin välillä siirretty työsopimuksia, minkä seuraavat seikat osoittavat:






  — | Airport Handling palkkasi työntekijänsä täysin itsenäisesti laaditun suunnitelman mukaan. Siinä oli otettu huomioon odotetut liikennemäärät ja työn organisointi tietyllä tavalla. Näin voitiin vähentää työvoimaa merkittävästi SEAHiin verrattuna. |
| --- | --- | --- |

(152)

Säätiö totesi, ettei SEAHin ja Airport Handlingin välillä siirretty työsopimuksia, minkä seuraavat seikat osoittavat:

—

Airport Handling palkkasi työntekijänsä täysin itsenäisesti laaditun suunnitelman mukaan. Siinä oli otettu huomioon odotetut liikennemäärät ja työn organisointi tietyllä tavalla. Näin voitiin vähentää työvoimaa merkittävästi SEAHiin verrattuna.

| — | Airport Handling palkkasi SEAHin entisiä työntekijöitä muodollisesti ja sisällöllisesti erilaisin ehdoin ja sen liiketoimintamalli oli erilainen kuin SEAHin. |
| --- | --- |

—

Airport Handling palkkasi SEAHin entisiä työntekijöitä muodollisesti ja sisällöllisesti erilaisin ehdoin ja sen liiketoimintamalli oli erilainen kuin SEAHin.

| (153) | Lisäksi säätiö muistutti, että muutosta oli vastustettu voimakkaasti ja että suhteet ammattiliittoihin olivat olleet vaikeat kesäkuussa 2014. Säätiön näkemyksen mukaan on selvää, että jos Airport Handling olisi palkannut SEAHin entiset työntekijät samoilla ehdoilla kuin ennen, työntekijöillä ei olisi ollut mitään syytä valittaa. Sen sijaan se, että ammattiliitot vastustivat kesäkuussa 2014 allekirjoitettua sopimusta voimakkaasti, on osoitus siitä, että työntekijät olivat täysin tietoisia siitä, että heidän työehtonsa olivat heikentyneet. |
| --- | --- |

(153)

Lisäksi säätiö muistutti, että muutosta oli vastustettu voimakkaasti ja että suhteet ammattiliittoihin olivat olleet vaikeat kesäkuussa 2014. Säätiön näkemyksen mukaan on selvää, että jos Airport Handling olisi palkannut SEAHin entiset työntekijät samoilla ehdoilla kuin ennen, työntekijöillä ei olisi ollut mitään syytä valittaa. Sen sijaan se, että ammattiliitot vastustivat kesäkuussa 2014 allekirjoitettua sopimusta voimakkaasti, on osoitus siitä, että työntekijät olivat täysin tietoisia siitä, että heidän työehtonsa olivat heikentyneet.

5.1.2   Sopimukset lentoyhtiöiden kanssa

Sopimukset lentoyhtiöiden kanssa

| (154) | Säätiö totesi, että lentoyhtiöiden kanssa tehdyt sopimukset ovat luonteeltaan sellaisia, ettei niitä voi siirtää kolmansille osapuolille. Maahuolintapalveluja koskevan vakiosopimuksen 3.2 artiklassa nimenomaisesti määrätään, että lukuun ottamatta poikkeustapauksia, joista on sovittava maahuolintayhtiöiden kanssa, lentoyhtiö ei voi siirtää tehtäviä kolmansille osapuolille sopimuksen nojalla:

  ”Lentoyhtiö ei saa nimetä mitään henkilöä, yritystä tai organisaatiota tarjoamaan palveluita, joita huolintayhtiö on sopinut tarjoavansa tämän sopimuksen nojalla, lukuun ottamatta erikoistapauksia, joista osapuolten on sovittava yhdessä.” |
| --- | --- |

(154)

Säätiö totesi, että lentoyhtiöiden kanssa tehdyt sopimukset ovat luonteeltaan sellaisia, ettei niitä voi siirtää kolmansille osapuolille. Maahuolintapalveluja koskevan vakiosopimuksen 3.2 artiklassa nimenomaisesti määrätään, että lukuun ottamatta poikkeustapauksia, joista on sovittava maahuolintayhtiöiden kanssa, lentoyhtiö ei voi siirtää tehtäviä kolmansille osapuolille sopimuksen nojalla:

”Lentoyhtiö ei saa nimetä mitään henkilöä, yritystä tai organisaatiota tarjoamaan palveluita, joita huolintayhtiö on sopinut tarjoavansa tämän sopimuksen nojalla, lukuun ottamatta erikoistapauksia, joista osapuolten on sovittava yhdessä.”

| (155) | Säätiö toimitti useita lausuntoja lentoyhtiöiltä, jotka eivät olleet järjestäneet julkisissa hankintamenettelyissä edellytettävää tarjouskilpailua, valitakseen Airport Handlingin maahuolintayhtiökseen. Nämä lentoyhtiöt ilmoittivat, että Airport Handling oli valittu kilpailumenettelyllä, joka perustui sen ja muiden maahuolintapalveluja tarjoavien yhtiöiden vertailuun. |
| --- | --- |

(155)

Säätiö toimitti useita lausuntoja lentoyhtiöiltä, jotka eivät olleet järjestäneet julkisissa hankintamenettelyissä edellytettävää tarjouskilpailua, valitakseen Airport Handlingin maahuolintayhtiökseen. Nämä lentoyhtiöt ilmoittivat, että Airport Handling oli valittu kilpailumenettelyllä, joka perustui sen ja muiden maahuolintapalveluja tarjoavien yhtiöiden vertailuun.

| (156) | Lisäksi säätiö muistutti, että huolintasopimuksen voimassaoloajan määrittää lentoyhtiö, jolla on usein myös mahdollisuus peruuttaa sopimus ilmoittamalla siitä. Esimerkiksi IATAn vakiosopimuksessa määrätään, että kumpikin osapuoli voi päättää sopimuksen 60 päivän irtisanomisajalla. Näin ollen lentoyhtiön kanssa tehty sopimus ei välttämättä ole pitkäaikainen sopimus, jonka perusteella huolintayhtiö voi suojautua kilpailulta. Lentoyhtiöt voivat irtisanoa sopimuksen, jos ne saavat paremmat ehdot toisilta palveluntarjoajilta. |
| --- | --- |

(156)

Lisäksi säätiö muistutti, että huolintasopimuksen voimassaoloajan määrittää lentoyhtiö, jolla on usein myös mahdollisuus peruuttaa sopimus ilmoittamalla siitä. Esimerkiksi IATAn vakiosopimuksessa määrätään, että kumpikin osapuoli voi päättää sopimuksen 60 päivän irtisanomisajalla. Näin ollen lentoyhtiön kanssa tehty sopimus ei välttämättä ole pitkäaikainen sopimus, jonka perusteella huolintayhtiö voi suojautua kilpailulta. Lentoyhtiöt voivat irtisanoa sopimuksen, jos ne saavat paremmat ehdot toisilta palveluntarjoajilta.

| (157) | Säätiö totesi, että kun SEAH poistui markkinoilta ja Airport Handling neuvotteli uudet sopimukset lentoyhtiöiden kanssa, lentoyhtiöt ehdottivat Airport Handlingille ja muille palveluntarjoajille, joihin ne olivat ottaneet yhteyttä, erilaisia – suotuisampia – ehtoja kuin ne, joita SEAH sovelsi. Säätiön mukaan on melko yleistä, että lentoyhtiö päättää irtisanoa sopimuksen, kun se saa muilta kilpailevilta huolintayhtiöiltä suotuisammat ehdot, tai se uhkaa irtisanoa sopimuksen, jos nykyinen huolintayhtiö ei halua parantaa tarjoustaan muiden palveluntarjoajien tarjouksiin nähden. |
| --- | --- |

(157)

Säätiö totesi, että kun SEAH poistui markkinoilta ja Airport Handling neuvotteli uudet sopimukset lentoyhtiöiden kanssa, lentoyhtiöt ehdottivat Airport Handlingille ja muille palveluntarjoajille, joihin ne olivat ottaneet yhteyttä, erilaisia – suotuisampia – ehtoja kuin ne, joita SEAH sovelsi. Säätiön mukaan on melko yleistä, että lentoyhtiö päättää irtisanoa sopimuksen, kun se saa muilta kilpailevilta huolintayhtiöiltä suotuisammat ehdot, tai se uhkaa irtisanoa sopimuksen, jos nykyinen huolintayhtiö ei halua parantaa tarjoustaan muiden palveluntarjoajien tarjouksiin nähden.

| (158) | Airport Handling aloitti toimintansa Milanon lentoasemilla 1 päivänä syyskuuta 2014 sen jälkeen, kun SEAn osakkuus oli siirretty säätiölle. Vaikka Airport Handling ilmoitti aluksi ENACille ja lentoyhtiöille, että sen toiminta alkaa 1 päivänä heinäkuuta 2014, viiveet, jotka liittyivät osakkeiden siirtämiseen säätiölle, ja vaikeudet ammattiliittojen kanssa johtivat siihen, että toiminnan aloitus siirtyi kuitenkin 1 päivään syyskuuta 2014. |
| --- | --- |

(158)

Airport Handling aloitti toimintansa Milanon lentoasemilla 1 päivänä syyskuuta 2014 sen jälkeen, kun SEAn osakkuus oli siirretty säätiölle. Vaikka Airport Handling ilmoitti aluksi ENACille ja lentoyhtiöille, että sen toiminta alkaa 1 päivänä heinäkuuta 2014, viiveet, jotka liittyivät osakkeiden siirtämiseen säätiölle, ja vaikeudet ammattiliittojen kanssa johtivat siihen, että toiminnan aloitus siirtyi kuitenkin 1 päivään syyskuuta 2014.

| (159) | Airport Handling oli tehnyt 28 päivänä helmikuuta 2015 sopimuksen maahuolintapalveluista [...] (*1) lentoyhtiön kanssa, joista [...] (*1) liikennöi Linaten lentoasemalle ja [...] (*1) liikennöi Malpensan lentoasemalle. Säätiö totesi myös, ettei Airport Handling tehnyt sopimuksia kaikkien niiden lentoyhtiöiden kanssa, joilla oli ollut aiemmin sopimus SEAHin kanssa. Tarkemmin sanottuna [...] (*1). |
| --- | --- |

(159)

Airport Handling oli tehnyt 28 päivänä helmikuuta 2015 sopimuksen maahuolintapalveluista [...] (*1) lentoyhtiön kanssa, joista [...] (*1) liikennöi Linaten lentoasemalle ja [...] (*1) liikennöi Malpensan lentoasemalle. Säätiö totesi myös, ettei Airport Handling tehnyt sopimuksia kaikkien niiden lentoyhtiöiden kanssa, joilla oli ollut aiemmin sopimus SEAHin kanssa. Tarkemmin sanottuna [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

| (160) | Säätiön mukaan sopimukset, jotka Airport Handling teki lentoyhtiöiden kanssa, ovat erilaisia kuin SEAHin tekemät sopimukset:






  — | Juridinen näkökulma: Airport Handling on aloittanut uuden sopimussuhteen, eikä se jatkanut edellistä sopimusta. Näin ollen Airport Handling ei ole vastuussa lentoyhtiöiden SEAHiin liittyvistä velvollisuuksista, saamisista tai veloista. |
| --- | --- | --- |

(160)

Säätiön mukaan sopimukset, jotka Airport Handling teki lentoyhtiöiden kanssa, ovat erilaisia kuin SEAHin tekemät sopimukset:

—

Juridinen näkökulma: Airport Handling on aloittanut uuden sopimussuhteen, eikä se jatkanut edellistä sopimusta. Näin ollen Airport Handling ei ole vastuussa lentoyhtiöiden SEAHiin liittyvistä velvollisuuksista, saamisista tai veloista.

Juridinen näkökulma:

| — | Sisällöllinen näkökulma:







  — | Airport Handling on lähes järjestelmällisesti saanut lentoyhtiöiltä (suoraan tai hankintailmoitusten kautta) pyyntöjä, jotka koskevat [...] (*1). |
| --- | --- | --- |

—

Sisällöllinen näkökulma:

Sisällöllinen näkökulma:

—

Airport Handling on lähes järjestelmällisesti saanut lentoyhtiöiltä (suoraan tai hankintailmoitusten kautta) pyyntöjä, jotka koskevat [...] (*1).

*1

| — | Jotkin lentoyhtiöt ovat [...] (*1). |
| --- | --- |

—

Jotkin lentoyhtiöt ovat [...] (*1).

*1

| — | Jotkin lentoyhtiöt ovat pyytäneet [...] (*1). |
| --- | --- |

—

Jotkin lentoyhtiöt ovat pyytäneet [...] (*1).

*1

| (161) | Säätiön mukaan erityisesti [...] (*1) lentoyhtiötä on saanut Airport Handlingilta uutta maahuolintasopimusta koskevien neuvottelujen puitteissa [...] (*1). Samaan aikaan [...] (*1) lentoyhtiötä on tehnyt sopimuksen [...] (*1) SEAHin kanssa. |
| --- | --- |

(161)

Säätiön mukaan erityisesti [...] (*1) lentoyhtiötä on saanut Airport Handlingilta uutta maahuolintasopimusta koskevien neuvottelujen puitteissa [...] (*1). Samaan aikaan [...] (*1) lentoyhtiötä on tehnyt sopimuksen [...] (*1) SEAHin kanssa.

*1

*1

*1

*1

| (162) | Lisäksi säätiö totesi, että muutamat tärkeimmistä lentoyhtiöiden kanssa tehdyistä sopimuksista ([...] (*1)) päättyvät seuraavasti:






  — | [...] (*1) kanssa tehty sopimus päättyy [...] (*1) |
| --- | --- | --- |

(162)

Lisäksi säätiö totesi, että muutamat tärkeimmistä lentoyhtiöiden kanssa tehdyistä sopimuksista ([...] (*1)) päättyvät seuraavasti:

*1

—

[...] (*1) kanssa tehty sopimus päättyy [...] (*1)

*1

*1

| — | [...] (*1) kanssa tehty sopimus päättyy [...] (*1) |
| --- | --- |

—

[...] (*1) kanssa tehty sopimus päättyy [...] (*1)

*1

*1

| — | [...] (*1) kanssa tehty sopimus päättyy [...] (*1). |
| --- | --- |

—

[...] (*1) kanssa tehty sopimus päättyy [...] (*1).

*1

*1

5.1.3   Yhteisiä markkinointitoimia koskevat oletukset

Yhteisiä markkinointitoimia koskevat oletukset

| (163) | Italian tavoin säätiö katsoo, että SEAn/SEAHin ja Airport Handlingin mahdollisesti toteuttamat yhteiset markkinointitoimet, sikäli kuin niiden voidaan osoittaa tapahtuneen, ovat epäoleellisia arvioitaessa taloudellista jatkuvuutta. |
| --- | --- |

(163)

Italian tavoin säätiö katsoo, että SEAn/SEAHin ja Airport Handlingin mahdollisesti toteuttamat yhteiset markkinointitoimet, sikäli kuin niiden voidaan osoittaa tapahtuneen, ovat epäoleellisia arvioitaessa taloudellista jatkuvuutta.

| (164) | Lisäksi säätiö katsoo, että se, että SEA on mahdollisesti ilmoittanut julkisesti ja/tai lentoyhtiöille, että konserni aikoo jatkaa maahuolintatoimintaa, on niin ikään epäoleellista tutkinnan kannalta, koska komissio on tiennyt Airport Handlingin perustamisesta ja pääomittamisesta vuodesta 2013 alkaen. |
| --- | --- |

(164)

Lisäksi säätiö katsoo, että se, että SEA on mahdollisesti ilmoittanut julkisesti ja/tai lentoyhtiöille, että konserni aikoo jatkaa maahuolintatoimintaa, on niin ikään epäoleellista tutkinnan kannalta, koska komissio on tiennyt Airport Handlingin perustamisesta ja pääomittamisesta vuodesta 2013 alkaen.

5.1.4   Airport Handlingin ennustettu markkinaosuus

Airport Handlingin ennustettu markkinaosuus

| (165) | Säätiön mukaan se, että Airport Handling saattaa saada merkittävän markkinaosuuden Milanon lentoasemien maahuolintapalveluista, ei johdu siitä, että SEAHin varoja on siirretty Airport Handlingille, vaan Milanon lentoasemien erityistilanteesta ja eri huolintayhtiöiden soveltamista liiketoimintamalleista. |
| --- | --- |

(165)

Säätiön mukaan se, että Airport Handling saattaa saada merkittävän markkinaosuuden Milanon lentoasemien maahuolintapalveluista, ei johdu siitä, että SEAHin varoja on siirretty Airport Handlingille, vaan Milanon lentoasemien erityistilanteesta ja eri huolintayhtiöiden soveltamista liiketoimintamalleista.

| (166) | Säätiön mukaan se, että markkinoilta poistuvan yhtiön ja toisen toimijan (olipa se sitten uusi tai jo olemassa oleva toimija) markkinaosuudet ovat samanlaiset, on ilmiö, jota markkinoilla havaitaan säännöllisesti ja johtuu kilpailevien yritysten välisestä ristijoustosta. Jos hypoteettisilla markkinoilla on vain kaksi yritystä A ja B, on todennäköistä, että jos yritys A epäonnistuu liiketoiminnassaan, sen asiakkaat ja markkinaosuus siirtyvät yritykselle B ilman, että näiden kahden yrityksen välillä on minkäänlaista juridista tai tosiasiallista yhteyttä. Milanon lentoasemien tapauksessa on totta, että niillä toimii useampi kuin kaksi huolintayritystä, mutta säätiön mukaan tähän mennessä näistä toimijoista vain kahden liiketoiminta keskittyy Milanon lentoasemille. Säätiön näkemyksen mukaan samanlaiset markkinaosuudet voivat selittyä sillä, että Airport Handling on ainoa palveluntarjoaja, joka on organisoinut toimintansa Milanon lentoasemille vaihtokenttäpalvelujen tarjoamiseen. Näin se voi vastata lentoyhtiöiden tarpeisiin mahdollisimman hyvin ja tarjota laadukkaita palveluja. |
| --- | --- |

(166)

Säätiön mukaan se, että markkinoilta poistuvan yhtiön ja toisen toimijan (olipa se sitten uusi tai jo olemassa oleva toimija) markkinaosuudet ovat samanlaiset, on ilmiö, jota markkinoilla havaitaan säännöllisesti ja johtuu kilpailevien yritysten välisestä ristijoustosta. Jos hypoteettisilla markkinoilla on vain kaksi yritystä A ja B, on todennäköistä, että jos yritys A epäonnistuu liiketoiminnassaan, sen asiakkaat ja markkinaosuus siirtyvät yritykselle B ilman, että näiden kahden yrityksen välillä on minkäänlaista juridista tai tosiasiallista yhteyttä. Milanon lentoasemien tapauksessa on totta, että niillä toimii useampi kuin kaksi huolintayritystä, mutta säätiön mukaan tähän mennessä näistä toimijoista vain kahden liiketoiminta keskittyy Milanon lentoasemille. Säätiön näkemyksen mukaan samanlaiset markkinaosuudet voivat selittyä sillä, että Airport Handling on ainoa palveluntarjoaja, joka on organisoinut toimintansa Milanon lentoasemille vaihtokenttäpalvelujen tarjoamiseen. Näin se voi vastata lentoyhtiöiden tarpeisiin mahdollisimman hyvin ja tarjota laadukkaita palveluja.

| (167) | Säätiön mukaan komission perustelut sisältävät kehäpäätelmiä. Niiden mukaan joko markkinaosuus, joka Airport Handlingin oli määrä saavuttaa Milanon lentoasemilla liiketoimintasuunnitelmassa esitetyn arvion mukaan, on epärealistinen, jolloin Airport Handlingin pääomanlisäys olisi valtiontukea, tai markkinaosuus on realistinen, jolloin se, että Airport Handling pystyy saamaan tämän markkinaosuuden, on oleellista, kun arvioidaan taloudelliseen jatkuvuuteen liittyvää kysymystä. |
| --- | --- |

(167)

Säätiön mukaan komission perustelut sisältävät kehäpäätelmiä. Niiden mukaan joko markkinaosuus, joka Airport Handlingin oli määrä saavuttaa Milanon lentoasemilla liiketoimintasuunnitelmassa esitetyn arvion mukaan, on epärealistinen, jolloin Airport Handlingin pääomanlisäys olisi valtiontukea, tai markkinaosuus on realistinen, jolloin se, että Airport Handling pystyy saamaan tämän markkinaosuuden, on oleellista, kun arvioidaan taloudelliseen jatkuvuuteen liittyvää kysymystä.

5.1.5   Airport Handlingin käyttämät SEAHin omaisuuserät

Airport Handlingin käyttämät SEAHin omaisuuserät

| (168) | Säätiö korostaa, että SEAHin omaisuuserien myyntiin tähdännyt tarjouskilpailu katsottiin epäonnistuneeksi, koska yksikään tarjoaja ei ollut ilmaissut kiinnostustaan ostaa myynnissä olleita eriä. |
| --- | --- |

(168)

Säätiö korostaa, että SEAHin omaisuuserien myyntiin tähdännyt tarjouskilpailu katsottiin epäonnistuneeksi, koska yksikään tarjoaja ei ollut ilmaissut kiinnostustaan ostaa myynnissä olleita eriä.

| (169) | Airport Handlingin mukaan tämä johtuu ennen muuta siitä, että SEAHin omaisuuserät ovat vanhentuneita eivätkä ne siksi kiinnosta markkinatoimijoita. Säätiö toteaa, että [...] (*1) arvokkaimmista komponenteista (esimerkiksi [...] (*1)) SEAH on ostanut vain noin [...] (*1) omaisuuserää 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen. Useimmat omaisuuserät ovat siis yli 15 vuotta vanhoja, minkä vuoksi esimerkiksi varaosien saaminen on hyvin hankalaa, joten myös vaaditun palvelutason varmistaminen on hankalaa. |
| --- | --- |

(169)

Airport Handlingin mukaan tämä johtuu ennen muuta siitä, että SEAHin omaisuuserät ovat vanhentuneita eivätkä ne siksi kiinnosta markkinatoimijoita. Säätiö toteaa, että [...] (*1) arvokkaimmista komponenteista (esimerkiksi [...] (*1)) SEAH on ostanut vain noin [...] (*1) omaisuuserää 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen. Useimmat omaisuuserät ovat siis yli 15 vuotta vanhoja, minkä vuoksi esimerkiksi varaosien saaminen on hyvin hankalaa, joten myös vaaditun palvelutason varmistaminen on hankalaa.

*1

*1

*1

| (170) | Lisäksi säätiö muistutti, ettei Airport Handling jättänyt tarjousta SEAHin omaisuuserien myyntiä koskeneessa tarjouskilpailussa. Säätiö kuitenkin katsoo, ettei omaisuuserien hankinta ole todiste taloudellisesta jatkuvuudesta SEAHin kanssa. |
| --- | --- |

(170)

Lisäksi säätiö muistutti, ettei Airport Handling jättänyt tarjousta SEAHin omaisuuserien myyntiä koskeneessa tarjouskilpailussa. Säätiö kuitenkin katsoo, ettei omaisuuserien hankinta ole todiste taloudellisesta jatkuvuudesta SEAHin kanssa.

| (171) | Lisäksi säätiö totesi, että Airport Handling käyttää tällä hetkellä SEAHin omaisuuseriä 1 päivänä syyskuuta 2014 allekirjoitetun kahdenvälisen sopimuksen nojalla. Säätiön mukaan SEAH ja toimitsijamies neuvottelivat sopimuksen tavanomaisin markkinaehdoin säätiön perustamispäivän (30 päivä kesäkuuta 2014) ja sen päivän välillä, jolloin SEAn omistusosuus Airport Handlingista siirrettiin säätiölle (27 päivänä elokuuta 2014). |
| --- | --- |

(171)

Lisäksi säätiö totesi, että Airport Handling käyttää tällä hetkellä SEAHin omaisuuseriä 1 päivänä syyskuuta 2014 allekirjoitetun kahdenvälisen sopimuksen nojalla. Säätiön mukaan SEAH ja toimitsijamies neuvottelivat sopimuksen tavanomaisin markkinaehdoin säätiön perustamispäivän (30 päivä kesäkuuta 2014) ja sen päivän välillä, jolloin SEAn omistusosuus Airport Handlingista siirrettiin säätiölle (27 päivänä elokuuta 2014).

| (172) | Toimitsijamies teki sopimukseen merkittäviä muutoksia, esimerkiksi seuraavat:






  — | Vuokran markkina-arvon varmentaa riippumaton asiantuntija, jonka Airport Handling ja SEAH nimittävät yhdessä, jotta varmistetaan, että Airport Handling maksaa SEAHin omaisuuserien käytöstä markkinaperusteisen hinnan. |
| --- | --- | --- |

(172)

Toimitsijamies teki sopimukseen merkittäviä muutoksia, esimerkiksi seuraavat:

—

Vuokran markkina-arvon varmentaa riippumaton asiantuntija, jonka Airport Handling ja SEAH nimittävät yhdessä, jotta varmistetaan, että Airport Handling maksaa SEAHin omaisuuserien käytöstä markkinaperusteisen hinnan.

| — | Vuokraa tarkistetaan, jos se poikkeaa yli 10 prosenttia riippumattoman asiantuntijan määrittämästä vuokrasta. |
| --- | --- |

—

Vuokraa tarkistetaan, jos se poikkeaa yli 10 prosenttia riippumattoman asiantuntijan määrittämästä vuokrasta.

| — | Sopimuksen voimassaoloa jatketaan 31 päivään elokuuta 2015 saakka, jotta se olisi hyvän liiketoimintatavan mukainen. |
| --- | --- |

—

Sopimuksen voimassaoloa jatketaan 31 päivään elokuuta 2015 saakka, jotta se olisi hyvän liiketoimintatavan mukainen.

| — | Sopimukseen lisätään mahdollisuus alivuokrata laitteita kolmansille osapuolille. |
| --- | --- |

—

Sopimukseen lisätään mahdollisuus alivuokrata laitteita kolmansille osapuolille.

| — | Sopimukseen lisätään ehto, jonka mukaan Airport Handling vastaa määräaikaishuollosta ja vaurioiden korjaamisesta, kun taas erikoishuolto pysyy SEAHin vastuulla. |
| --- | --- |

—

Sopimukseen lisätään ehto, jonka mukaan Airport Handling vastaa määräaikaishuollosta ja vaurioiden korjaamisesta, kun taas erikoishuolto pysyy SEAHin vastuulla.

| (173) | Säätiö muistutti, että vuokra oli määritetty eri asiantuntijoiden tekemien riippumattomien arvotusten perusteella, ja näin ollen se vastasi markkinahintaa. |
| --- | --- |

(173)

Säätiö muistutti, että vuokra oli määritetty eri asiantuntijoiden tekemien riippumattomien arvotusten perusteella, ja näin ollen se vastasi markkinahintaa.

| (174) | Lisäksi säätiö totesi, että Airport Handling oli ryhtynyt toimiin ostaakseen kolmansilta osapuolilta merkittävän osuuden omaisuuseriä ([...]) (*1), joita liiketoiminnan harjoittaminen edellytti, korvatakseen niillä SEAHilta vuokratut omaisuuserät vuokrasopimuksen päättyessä. Sen vuoksi






  — | Airport Handlingin hallitus päätti 26 päivänä marraskuuta 2014 aloittaa tarjouskilpailumenettelyn SEAHilta vuokrattujen omaisuuserien uusimiseksi. Tarjouskilpailun kokonaisarvo oli noin [...] (*1) euroa. |
| --- | --- | --- |

(174)

Lisäksi säätiö totesi, että Airport Handling oli ryhtynyt toimiin ostaakseen kolmansilta osapuolilta merkittävän osuuden omaisuuseriä ([...]) (*1), joita liiketoiminnan harjoittaminen edellytti, korvatakseen niillä SEAHilta vuokratut omaisuuserät vuokrasopimuksen päättyessä. Sen vuoksi

*1

—

Airport Handlingin hallitus päätti 26 päivänä marraskuuta 2014 aloittaa tarjouskilpailumenettelyn SEAHilta vuokrattujen omaisuuserien uusimiseksi. Tarjouskilpailun kokonaisarvo oli noin [...] (*1) euroa.

*1

| — | Nämä tarjouskilpailut (kaikki paitsi yksi, joka oli vielä alkuvaiheessa, kun säätiön huomautukset vuonna 2014 annettuun menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimitettiin) saatiin päätökseen tammikuun 2015 alussa, ja Airport Handling hyväksyi ensimmäisen ostotilauksen, jonka osuus oli noin [...] (*1) prosenttia omaisuuseristä (mukaan luettuna [...] (*1)), jo 11 päivänä helmikuuta 2015. Säätiön mukaan toinen tilaus voitiin tehdä pian sen jälkeen sen mukaan, millaisia vaihtoehtoisia rahoitus- tai toimitustapoja löydettiin, koska valintamenettelyn tulokset osoittivat, että uusien laitteiden kustannukset lisääntyivät merkittävästi. |
| --- | --- |

—

Nämä tarjouskilpailut (kaikki paitsi yksi, joka oli vielä alkuvaiheessa, kun säätiön huomautukset vuonna 2014 annettuun menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimitettiin) saatiin päätökseen tammikuun 2015 alussa, ja Airport Handling hyväksyi ensimmäisen ostotilauksen, jonka osuus oli noin [...] (*1) prosenttia omaisuuseristä (mukaan luettuna [...] (*1)), jo 11 päivänä helmikuuta 2015. Säätiön mukaan toinen tilaus voitiin tehdä pian sen jälkeen sen mukaan, millaisia vaihtoehtoisia rahoitus- tai toimitustapoja löydettiin, koska valintamenettelyn tulokset osoittivat, että uusien laitteiden kustannukset lisääntyivät merkittävästi.

*1

*1

5.1.6   Toimenpiteen ajoitus ja logiikka

Toimenpiteen ajoitus ja logiikka

| (175) | Säätiön mukaan päätelmä, jonka mukaan SEAn perustaman uuden maahuolintatytäryhtiön tarkoituksena on kiertää takaisinperintämääräys, on sama asia kuin todeta, että kielteinen valtiontukipäätös estää väitetyn tuen saajaa aloittamasta liiketoimintaansa uusilla ehdoilla. |
| --- | --- |

(175)

Säätiön mukaan päätelmä, jonka mukaan SEAn perustaman uuden maahuolintatytäryhtiön tarkoituksena on kiertää takaisinperintämääräys, on sama asia kuin todeta, että kielteinen valtiontukipäätös estää väitetyn tuen saajaa aloittamasta liiketoimintaansa uusilla ehdoilla.

5.1.7   Toimitsijamiehen toteuttamat toimet taloudellisen jatkuvuuden katkeamisen varmistamiseksi

Toimitsijamiehen toteuttamat toimet taloudellisen jatkuvuuden katkeamisen varmistamiseksi

| (176) | Säätiö toteaa, että 1 päivänä elokuuta 2014 toimitsijamies ja SEA laativat pöytäkirjan, jonka perusteella toimitsijamies pystyi ryhtymään tiettyihin, Airport Handlingin toiminnan johtamiseen ja valvomiseen tähtääviin toimiin heinä-elokuussa 2014. |
| --- | --- |

(176)

Säätiö toteaa, että 1 päivänä elokuuta 2014 toimitsijamies ja SEA laativat pöytäkirjan, jonka perusteella toimitsijamies pystyi ryhtymään tiettyihin, Airport Handlingin toiminnan johtamiseen ja valvomiseen tähtääviin toimiin heinä-elokuussa 2014.

| (177) | Tässä vaiheessa – niiden toimien lisäksi, joihin oli ryhdytty SEAHin omaisuuserien vuokraamiseksi SEAHin kuulemisen ja asiantuntijaraportin perusteella – toimitsijamies pyysi SEAlta taloudellisia resursseja, joita se tarvitsi voidakseen tehdä työnsä täysin riippumattomasti viimeksi mainitusta, ja sai ne. Lisäksi toimitsijamies kehotti SEAa määrittelemään uudelleen palvelusopimuksensa Airport Handlingin kanssa, hankki Airport Handlingille uuden lakimiehen ja vaati muutoksia Airport Handlingin yhtiöjärjestykseen varmistaakseen yhtiön täydellisen itsenäisyyden. |
| --- | --- |

(177)

Tässä vaiheessa – niiden toimien lisäksi, joihin oli ryhdytty SEAHin omaisuuserien vuokraamiseksi SEAHin kuulemisen ja asiantuntijaraportin perusteella – toimitsijamies pyysi SEAlta taloudellisia resursseja, joita se tarvitsi voidakseen tehdä työnsä täysin riippumattomasti viimeksi mainitusta, ja sai ne. Lisäksi toimitsijamies kehotti SEAa määrittelemään uudelleen palvelusopimuksensa Airport Handlingin kanssa, hankki Airport Handlingille uuden lakimiehen ja vaati muutoksia Airport Handlingin yhtiöjärjestykseen varmistaakseen yhtiön täydellisen itsenäisyyden.

| (178) | Kun SEAn omistusosuus oli siirretty säätiölle, toimitsijamies nimitti uuden hallituksen 27 päivänä elokuuta 2014. |
| --- | --- |

(178)

Kun SEAn omistusosuus oli siirretty säätiölle, toimitsijamies nimitti uuden hallituksen 27 päivänä elokuuta 2014.

| (179) | Lisäksi toimitsijamies varmisti, että uusi hallitus






  — | pyytää Airport Handlingin hallituksen jäseniä laatimaan ja toimittamaan kattavan arvioinnin liiketoiminnasta, jotta varmistetaan, ettei sellaisia määräyksiä ole annettu, jotka olisivat taloudellisen jatkuvuuden katkeamista koskevan vaatimusten vastaisia |
| --- | --- | --- |

(179)

Lisäksi toimitsijamies varmisti, että uusi hallitus

—

pyytää Airport Handlingin hallituksen jäseniä laatimaan ja toimittamaan kattavan arvioinnin liiketoiminnasta, jotta varmistetaan, ettei sellaisia määräyksiä ole annettu, jotka olisivat taloudellisen jatkuvuuden katkeamista koskevan vaatimusten vastaisia

| — | edellyttää, että käyttöön otetaan menettelyjä, joilla






  — | varmistetaan muun muassa, ettei SEAHin ja Airport Handlingin välillä ollut sellaisia määräyksiä, jotka koskivat tavaroiden toimittamista, irtainta ja/tai kiinteää omaisuutta, lentoyhtiön ja/tai muiden huolintaan liittyvien tavaroiden ja palvelujen toimittajien kanssa tehtyjä sopimuksia |
| --- | --- | --- |

—

edellyttää, että käyttöön otetaan menettelyjä, joilla

—

varmistetaan muun muassa, ettei SEAHin ja Airport Handlingin välillä ollut sellaisia määräyksiä, jotka koskivat tavaroiden toimittamista, irtainta ja/tai kiinteää omaisuutta, lentoyhtiön ja/tai muiden huolintaan liittyvien tavaroiden ja palvelujen toimittajien kanssa tehtyjä sopimuksia

| — | varmistetaan, että Airport Handling ottaa käyttöön tarvittavat menettelyt ja valvontatoimet, jotta vältetään se, ettei yhtiö hyödy perusteetta SEAlla olevista kaupallisista tiedoista, joista Airport Handling voisi saada kilpailijoihinsa nähden etua huoltosopimusten hankkimisessa lentoyhtiöiltä tai jotka ovat oleellisia Airport Handlingin maahuolintapalvelujen markkina-aseman kannalta |
| --- | --- |

—

varmistetaan, että Airport Handling ottaa käyttöön tarvittavat menettelyt ja valvontatoimet, jotta vältetään se, ettei yhtiö hyödy perusteetta SEAlla olevista kaupallisista tiedoista, joista Airport Handling voisi saada kilpailijoihinsa nähden etua huoltosopimusten hankkimisessa lentoyhtiöiltä tai jotka ovat oleellisia Airport Handlingin maahuolintapalvelujen markkina-aseman kannalta

| — | tarkistaa nykyisiä tehtäviä ja yhdistelee ylemmän johtotason tehtäviä tarpeen mukaan (pääasiassa laki- ja resurssiosastolla) |
| --- | --- |

—

tarkistaa nykyisiä tehtäviä ja yhdistelee ylemmän johtotason tehtäviä tarpeen mukaan (pääasiassa laki- ja resurssiosastolla)

| — | muuttaa Airport Handlingin johtamis- ja hallintorakennetta delegoimalla toimitusjohtajalle, joka on säätiön jäsen, laajat päätöksentekovaltuudet |
| --- | --- |

—

muuttaa Airport Handlingin johtamis- ja hallintorakennetta delegoimalla toimitusjohtajalle, joka on säätiön jäsen, laajat päätöksentekovaltuudet

| — | arvioi ja vahvistaa alustavasti pääjohtajan nimityksen |
| --- | --- |

—

arvioi ja vahvistaa alustavasti pääjohtajan nimityksen

| — | päättää, että Airport Handlingilla on oltava omat verkkosivut |
| --- | --- |

—

päättää, että Airport Handlingilla on oltava omat verkkosivut

| — | käy SEAn kanssa tiiviit neuvottelut, joissa käsitellään Airport Handlingin ja SEAn palvelusopimusten perusteellista tarkistamista. Tämän tavoitteena on varmistaa, että kaikki palvelut ovat saatavilla parhain mahdollisin ehdoin ja Airport Handlingilla on mahdollisuus keskeyttää palvelujen tarjoaminen ilman seuraamuksia, jos ja kun Airport Handling päättää alkaa käyttää erilaisia sisäisiä rakenteita tai toimintatapoja ja parempia toimittajia |
| --- | --- |

—

käy SEAn kanssa tiiviit neuvottelut, joissa käsitellään Airport Handlingin ja SEAn palvelusopimusten perusteellista tarkistamista. Tämän tavoitteena on varmistaa, että kaikki palvelut ovat saatavilla parhain mahdollisin ehdoin ja Airport Handlingilla on mahdollisuus keskeyttää palvelujen tarjoaminen ilman seuraamuksia, jos ja kun Airport Handling päättää alkaa käyttää erilaisia sisäisiä rakenteita tai toimintatapoja ja parempia toimittajia

| — | ilmoittaa asiakkaille, toimittajille ja toimivaltaiselle viranomaiselle (ENACille) määräysvallan muutoksesta yhtiössä. |
| --- | --- |

—

ilmoittaa asiakkaille, toimittajille ja toimivaltaiselle viranomaiselle (ENACille) määräysvallan muutoksesta yhtiössä.

| (180) | Lisäksi toimitsijamies ryhtyi toimiin taloudellisen jatkuvuuden katkeamisen varmistamiseksi. Näitä toimia ovat seuraavat:






  — | luettelo toiminnoista, jotka katsottiin oleellisiksi taloudellisen jatkuvuuden katkeamisen varmistamisessa |
| --- | --- | --- |

(180)

Lisäksi toimitsijamies ryhtyi toimiin taloudellisen jatkuvuuden katkeamisen varmistamiseksi. Näitä toimia ovat seuraavat:

—

luettelo toiminnoista, jotka katsottiin oleellisiksi taloudellisen jatkuvuuden katkeamisen varmistamisessa

| — | näiden toimintojen arviointi ja hyväksyntä |
| --- | --- |

—

näiden toimintojen arviointi ja hyväksyntä

| — | hallitukselle tiedottaminen |
| --- | --- |

—

hallitukselle tiedottaminen

| — | tietojen hallintaa, eriyttämistä ja säilyttämistä koskevat menettelyt, joilla voi olla merkitystä taloudellisen jatkuvuuden katkeamisen kannalta. |
| --- | --- |

—

tietojen hallintaa, eriyttämistä ja säilyttämistä koskevat menettelyt, joilla voi olla merkitystä taloudellisen jatkuvuuden katkeamisen kannalta.

| (181) | Toimitsijamiehen mukaan näitä sisäisiä menettelyjä käsiteltiin kahdessa koulutustilaisuudessa, jotka Airport Handling järjesti ylimmälle ja keskijohdolle. |
| --- | --- |

(181)

Toimitsijamiehen mukaan näitä sisäisiä menettelyjä käsiteltiin kahdessa koulutustilaisuudessa, jotka Airport Handling järjesti ylimmälle ja keskijohdolle.

5.1.8   Toimien johtuminen valtiosta

Toimien johtuminen valtiosta

| (182) | Säätiön mukaan vuoden 2014 kesä- ja elokuun välisenä aikana Italian viranomaiset eivät ole vaikuttaneet suoraan SEAan ja sen päätökseen tehdä investointi Airport Handlingiin. Sen paremmin suoria kuin epäsuoria viitteitä, joiden perusteella olisi voinut olla edes orastavaa epäilystä siitä, että päätös Airport Handlingin perustamisesta ja/tai pääomittamisesta olisi johtunut Italian viranomaisista, ei ole. |
| --- | --- |

(182)

Säätiön mukaan vuoden 2014 kesä- ja elokuun välisenä aikana Italian viranomaiset eivät ole vaikuttaneet suoraan SEAan ja sen päätökseen tehdä investointi Airport Handlingiin. Sen paremmin suoria kuin epäsuoria viitteitä, joiden perusteella olisi voinut olla edes orastavaa epäilystä siitä, että päätös Airport Handlingin perustamisesta ja/tai pääomittamisesta olisi johtunut Italian viranomaisista, ei ole.

5.1.9   Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelma ja sen markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisuus

Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelma ja sen markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisuus

| (183) | Säätiön mukaan SEAHin ja Airport Handlingin välillä ei ole jatkuvuutta. Näin ollen yksityissijoittaja olisi ottanut huomioon vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämän arvioinnin epävarmuuden, eikä tämä arviointi olisi vaikuttanut sijoittajan päätökseen investoida Airport Handlingiin. |
| --- | --- |

(183)

Säätiön mukaan SEAHin ja Airport Handlingin välillä ei ole jatkuvuutta. Näin ollen yksityissijoittaja olisi ottanut huomioon vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämän arvioinnin epävarmuuden, eikä tämä arviointi olisi vaikuttanut sijoittajan päätökseen investoida Airport Handlingiin.

| (184) | Säätiö selvensi, että marraskuussa 2013 päivättyä liiketoimintasuunnitelmaa, joka komissiolle esitettiin ensimmäiseksi, on täsmennetty tällä välin. Se liiketoimintasuunnitelma, johon päätös Airport Handlingin pääomittamisesta perustuu, oli elokuussa 2014 päivätty liiketoimintasuunnitelma, jonka Airport Handlingin hallitus hyväksyi 26 päivänä elokuuta 2014. |
| --- | --- |

(184)

Säätiö selvensi, että marraskuussa 2013 päivättyä liiketoimintasuunnitelmaa, joka komissiolle esitettiin ensimmäiseksi, on täsmennetty tällä välin. Se liiketoimintasuunnitelma, johon päätös Airport Handlingin pääomittamisesta perustuu, oli elokuussa 2014 päivätty liiketoimintasuunnitelma, jonka Airport Handlingin hallitus hyväksyi 26 päivänä elokuuta 2014.

| (185) | Sen jälkeen, kun SEAn omistusosuus oli siirretty säätiölle, toimitsijamies alkoi varmistaa, että Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelma oli uskottava. Säätiön mukaan Airport Handlingin hiljattain nimitetty hallitus selvitti ensin, oliko 6 päivänä elokuuta 2014 päivätty liiketoimintasuunnitelma luotettava. Se antoi tämän Boston Consulting Groupin, jäljempänä ”BCG”, tehtäväksi. |
| --- | --- |

(185)

Sen jälkeen, kun SEAn omistusosuus oli siirretty säätiölle, toimitsijamies alkoi varmistaa, että Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelma oli uskottava. Säätiön mukaan Airport Handlingin hiljattain nimitetty hallitus selvitti ensin, oliko 6 päivänä elokuuta 2014 päivätty liiketoimintasuunnitelma luotettava. Se antoi tämän Boston Consulting Groupin, jäljempänä ”BCG”, tehtäväksi.

| (186) | BCG raportoi havainnoistaan Airport Handlingille 14 päivänä lokakuuta 2014. BCG:n päätelmä oli, että liiketoimintasuunnitelmassa esitetty tavoite eli [...] (*1) euron käyttökate ja [...] (*1) voittomarginaali vuonna 2017 oli kohtuullinen ja että poikkeama oli suurin piirtein samansuuruinen tai hieman pienempi kuin keskimääräinen kannattavuus merkitsevässä otoksessa muita julkisia ja yksityisiä eurooppalaisia yrityksiä, jotka toimivat maahuolintapalvelujen alalla. BCG myös vahvisti marraskuussa 2013 päivätyn liiketoimintasuunnitelman pätevyyden. |
| --- | --- |

(186)

BCG raportoi havainnoistaan Airport Handlingille 14 päivänä lokakuuta 2014. BCG:n päätelmä oli, että liiketoimintasuunnitelmassa esitetty tavoite eli [...] (*1) euron käyttökate ja [...] (*1) voittomarginaali vuonna 2017 oli kohtuullinen ja että poikkeama oli suurin piirtein samansuuruinen tai hieman pienempi kuin keskimääräinen kannattavuus merkitsevässä otoksessa muita julkisia ja yksityisiä eurooppalaisia yrityksiä, jotka toimivat maahuolintapalvelujen alalla. BCG myös vahvisti marraskuussa 2013 päivätyn liiketoimintasuunnitelman pätevyyden.

*1

*1

5.1.9.1   Suunniteltu työvoiman vähentäminen ja tehokkuuden lisääntyminen

Suunniteltu työvoiman vähentäminen ja tehokkuuden lisääntyminen

| (187) | Säätiön mukaan Airport Handling aikoo saavuttaa maksimaalisen tehokkuuden ja joustavuuden [...] (*1) avulla. Elokuun 6 päivänä 2014 päivätyn liiketoimintasuunnitelman mukaan Airport Handlingin odotetaan työllistävän [...] (*1). Tämä saavutetaan yksinkertaistamalla koordinointirakenteita ja uusien tehokkaiden laitteiden ja henkilöstöhallinnon tietojärjestelmien käyttöönotolla, jolloin Airport Handlingin ei tarvitse korvata lähteviä työntekijöitä. |
| --- | --- |

(187)

Säätiön mukaan Airport Handling aikoo saavuttaa maksimaalisen tehokkuuden ja joustavuuden [...] (*1) avulla. Elokuun 6 päivänä 2014 päivätyn liiketoimintasuunnitelman mukaan Airport Handlingin odotetaan työllistävän [...] (*1). Tämä saavutetaan yksinkertaistamalla koordinointirakenteita ja uusien tehokkaiden laitteiden ja henkilöstöhallinnon tietojärjestelmien käyttöönotolla, jolloin Airport Handlingin ei tarvitse korvata lähteviä työntekijöitä.

*1

*1

5.1.9.2   Työn organisointia koskeviin tekijöihin liittyvä tehokkuuden lisääntyminen

Työn organisointia koskeviin tekijöihin liittyvä tehokkuuden lisääntyminen

| (188) | Säätiön mukaan tehokkuus lisääntyy jopa oletettua enemmän seuraavien toimien avulla:






  — | Määräaikaisten ja osa-aikaisten työsopimusten osuuksien optimointi: tehokkuuden arvioidaan lisääntyvän noin [...] (*1) prosentilla jo vuonna 2015, ja kun huomioon otetaan [...] (*1), se lisääntyy vielä [...] (*1) prosenttia vuoteen 2017 mennessä. |
| --- | --- | --- |

(188)

Säätiön mukaan tehokkuus lisääntyy jopa oletettua enemmän seuraavien toimien avulla:

—

Määräaikaisten ja osa-aikaisten työsopimusten osuuksien optimointi: tehokkuuden arvioidaan lisääntyvän noin [...] (*1) prosentilla jo vuonna 2015, ja kun huomioon otetaan [...] (*1), se lisääntyy vielä [...] (*1) prosenttia vuoteen 2017 mennessä.

Määräaikaisten ja osa-aikaisten työsopimusten osuuksien optimointi:

*1

*1

*1

| — | Töiden aikataulutuksen suunnittelun parantaminen: Airport Handlingin soveltamassa työsopimuksessa ennustetaan [...] (*1) kuin siinä sopimuksessa, jota SEAH sovelsi työntekijöihinsä. Tämä mahdollistaa [...] (*1) prosentin säästöt työvuorossa olevien työntekijöiden määrässä. Lisäksi kokoaikaisten työntekijöiden päivittäinen työaika on ollut [...] (*1), minkä vaikutus henkilöstötarpeeseen on [...] (*1) prosenttia. Kun työehtosopimus uudistetaan (oletettavasti vuonna 2015), odotetaan vielä [...] (*1). Airport Handling aikoo myös optimoida resurssien käytön eri tavoin, esimerkiksi vuorotyöllä ja sopimuksilla, joiden nojalla päivittäistä ja viikoittaista työaikataulua voidaan muuttaa vallitsevan tilanteen mukaan kansallisten työehtosopimusten tarjoamien uusien mahdollisuuksien mukaisesti. Näiden keinojen avulla Airport Handling voi lisätä tehokkuuttaan vielä vähintään [...] (*1) prosenttia lisää. |
| --- | --- |

—

Töiden aikataulutuksen suunnittelun parantaminen: Airport Handlingin soveltamassa työsopimuksessa ennustetaan [...] (*1) kuin siinä sopimuksessa, jota SEAH sovelsi työntekijöihinsä. Tämä mahdollistaa [...] (*1) prosentin säästöt työvuorossa olevien työntekijöiden määrässä. Lisäksi kokoaikaisten työntekijöiden päivittäinen työaika on ollut [...] (*1), minkä vaikutus henkilöstötarpeeseen on [...] (*1) prosenttia. Kun työehtosopimus uudistetaan (oletettavasti vuonna 2015), odotetaan vielä [...] (*1). Airport Handling aikoo myös optimoida resurssien käytön eri tavoin, esimerkiksi vuorotyöllä ja sopimuksilla, joiden nojalla päivittäistä ja viikoittaista työaikataulua voidaan muuttaa vallitsevan tilanteen mukaan kansallisten työehtosopimusten tarjoamien uusien mahdollisuuksien mukaisesti. Näiden keinojen avulla Airport Handling voi lisätä tehokkuuttaan vielä vähintään [...] (*1) prosenttia lisää.

Töiden aikataulutuksen suunnittelun parantaminen:

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| — | Organisaatiorakenteen mukauttaminen, jotta resursseja voidaan käyttää tehokkaasti [...] (*1): tehokkuus alkaa lisääntyä jo vuonna 2015, kun liikenteen kasvun matriisitoiminnoille tehdään kausipäivitykset ja kun lomat jaetaan yhdeksään jaksoon, johon sisältyy [...] (*1). Arvioidut säästöt ovat [...] (*1) prosenttia. |
| --- | --- |

—

Organisaatiorakenteen mukauttaminen, jotta resursseja voidaan käyttää tehokkaasti [...] (*1): tehokkuus alkaa lisääntyä jo vuonna 2015, kun liikenteen kasvun matriisitoiminnoille tehdään kausipäivitykset ja kun lomat jaetaan yhdeksään jaksoon, johon sisältyy [...] (*1). Arvioidut säästöt ovat [...] (*1) prosenttia.

Organisaatiorakenteen mukauttaminen, jotta resursseja voidaan käyttää tehokkaasti

*1

*1

*1

| — | Nykyisen henkilöstökapasiteetin optimointi: [...] (*1) progressiivinen käyttö johtaa siihen, että tuottavuus kasvaa 0,5 prosenttia. [...] (*1) liittyvien tehtävien vähentäminen, joka on jo osittain tehty ([...] (*1)) ja jota toteutetaan vielä vuonna 2015 ([...] (*1)), lisää tehokkuutta osaltaan. |
| --- | --- |

—

Nykyisen henkilöstökapasiteetin optimointi: [...] (*1) progressiivinen käyttö johtaa siihen, että tuottavuus kasvaa 0,5 prosenttia. [...] (*1) liittyvien tehtävien vähentäminen, joka on jo osittain tehty ([...] (*1)) ja jota toteutetaan vielä vuonna 2015 ([...] (*1)), lisää tehokkuutta osaltaan.

Nykyisen henkilöstökapasiteetin optimointi:

*1

*1

*1

*1

| — | Liikenteen lisääntymisestä koituvat mittakaavaedut: nykyisten asiakkaiden liikennemäärän lisääntyminen ja uusien lentoyhtiöiden (myös niiden, jotka liikennöivät ruuhka-aikojen ulkopuolella) kanssa tehtävät sopimukset mahdollistavat henkilöstötarpeen paremman tasapainottamisen, mikä vaikuttaa tuottavuuteen + [...] (*1) prosenttia vuonna 2017. |
| --- | --- |

—

Liikenteen lisääntymisestä koituvat mittakaavaedut: nykyisten asiakkaiden liikennemäärän lisääntyminen ja uusien lentoyhtiöiden (myös niiden, jotka liikennöivät ruuhka-aikojen ulkopuolella) kanssa tehtävät sopimukset mahdollistavat henkilöstötarpeen paremman tasapainottamisen, mikä vaikuttaa tuottavuuteen + [...] (*1) prosenttia vuonna 2017.

Liikenteen lisääntymisestä koituvat mittakaavaedut:

*1

| — | Toimintaprosessien rakenteelliset muutokset: säätiö mainitsi seuraavat keinot, joilla tähdätään tehokkuuden parantamiseen: työn suunnittelun ja organisoinnin parantaminen, investoinnit teknisiin ratkaisuihin, joiden avulla tietyt toiminnot voidaan automatisoida osittain tai kokonaan, sekä henkilöstökustannusten liittäminen liiketoiminnan tuotoksiin ja tuloksiin. Työn suunnittelun osalta säätiö totesi, että Airport Handling oli suunnitellut investointeja uusiin henkilöstöhallinnon ja työvuorojen jakamisen tietojärjestelmiin, minkä ansiosta resursseja voidaan käyttää järkevämmin [...] (*1) prosentin tehokkuudella. Lisäksi Airport Handling on aloittanut nykyaikaisin paikannusjärjestelmin varustettujen uusien laitteiden hankintaprosessin. Henkilöstön käytön tehokkuuden oletetaan parantuvan [...] (*1) prosenttia. |
| --- | --- |

—

Toimintaprosessien rakenteelliset muutokset: säätiö mainitsi seuraavat keinot, joilla tähdätään tehokkuuden parantamiseen: työn suunnittelun ja organisoinnin parantaminen, investoinnit teknisiin ratkaisuihin, joiden avulla tietyt toiminnot voidaan automatisoida osittain tai kokonaan, sekä henkilöstökustannusten liittäminen liiketoiminnan tuotoksiin ja tuloksiin. Työn suunnittelun osalta säätiö totesi, että Airport Handling oli suunnitellut investointeja uusiin henkilöstöhallinnon ja työvuorojen jakamisen tietojärjestelmiin, minkä ansiosta resursseja voidaan käyttää järkevämmin [...] (*1) prosentin tehokkuudella. Lisäksi Airport Handling on aloittanut nykyaikaisin paikannusjärjestelmin varustettujen uusien laitteiden hankintaprosessin. Henkilöstön käytön tehokkuuden oletetaan parantuvan [...] (*1) prosenttia.

Toimintaprosessien rakenteelliset muutokset:

*1

*1

| (189) | Säätiön mukaan ne tulokset, jotka Airport Handling saavutti ensimmäisinä toimintakuukausinaan, auttavat komissiota saamaan varmuuden jälkikäteen siitä, että liiketoimintasuunnitelmassa esitetyt oletukset olivat luotettavia. Säätiö viittasi neljän ensimmäisen toimintakuukauden tuloksiin, jotka osoittavat, että 6 päivänä elokuuta 2014 päivätyn liiketoimintasuunnitelman ennusteisiin nähden [...] (*1) käyttökate oli [...] (*1) euroa ja [...] (*1) oli [...] (*1) euroa. Tämä myönteinen kehitys oli seurausta [...] (*1) tuotoista ([...] (*1) euroa) ja [...] (*1) kustannuksista ([...] (*1) euroa). |
| --- | --- |

(189)

Säätiön mukaan ne tulokset, jotka Airport Handling saavutti ensimmäisinä toimintakuukausinaan, auttavat komissiota saamaan varmuuden jälkikäteen siitä, että liiketoimintasuunnitelmassa esitetyt oletukset olivat luotettavia. Säätiö viittasi neljän ensimmäisen toimintakuukauden tuloksiin, jotka osoittavat, että 6 päivänä elokuuta 2014 päivätyn liiketoimintasuunnitelman ennusteisiin nähden [...] (*1) käyttökate oli [...] (*1) euroa ja [...] (*1) oli [...] (*1) euroa. Tämä myönteinen kehitys oli seurausta [...] (*1) tuotoista ([...] (*1) euroa) ja [...] (*1) kustannuksista ([...] (*1) euroa).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

5.2   (Selvitystilassa olevan) SEAHin esittämät huomautukset

(Selvitystilassa olevan) SEAHin esittämät huomautukset

5.2.1   SEAHin omaisuuserät

SEAHin omaisuuserät

| (190) | SEAHin mukaan maahuolintalaitteiden kirjanpitoarvo oli [...] (*1) euroa, ennen kuin SEAH asetettiin selvitystilaan. Näiden omaisuuserien keskimääräinen ikä oli [...] (*1). Noin [...] (*1) laitteista, joiden arvo oli suurempi ([...] (*1)) lukuun ottamatta [...] (*1), vain [...] (*1) oli hankittu joulukuun 31 päivän 2006 jälkeen. |
| --- | --- |

(190)

SEAHin mukaan maahuolintalaitteiden kirjanpitoarvo oli [...] (*1) euroa, ennen kuin SEAH asetettiin selvitystilaan. Näiden omaisuuserien keskimääräinen ikä oli [...] (*1). Noin [...] (*1) laitteista, joiden arvo oli suurempi ([...] (*1)) lukuun ottamatta [...] (*1), vain [...] (*1) oli hankittu joulukuun 31 päivän 2006 jälkeen.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (191) | Kun SEAH asetettiin selvitystilaan, yhtiön ainoat muut omaisuuserät koostuivat käyttöpääomasta, joka liittyi 1 päivänä syyskuuta 2014 lakanneeseen liiketoimintaan. Lisäksi yhtiöllä oli tiettyjä [...] (*1). Nämä positiot on likvidoitu tällä välin. Näin ollen selvittäjä voi SEAHin mukaan odottaa vain, että maahuolintalaitteiden myynnistä saaduilla varoilla maksetaan likvidaatiokustannukset ja mahdolliset muut jäljellä olevat velat. |
| --- | --- |

(191)

Kun SEAH asetettiin selvitystilaan, yhtiön ainoat muut omaisuuserät koostuivat käyttöpääomasta, joka liittyi 1 päivänä syyskuuta 2014 lakanneeseen liiketoimintaan. Lisäksi yhtiöllä oli tiettyjä [...] (*1). Nämä positiot on likvidoitu tällä välin. Näin ollen selvittäjä voi SEAHin mukaan odottaa vain, että maahuolintalaitteiden myynnistä saaduilla varoilla maksetaan likvidaatiokustannukset ja mahdolliset muut jäljellä olevat velat.

*1

5.2.2   SEAHin omaisuuserien myyntiä koskeva tarjouskilpailu

SEAHin omaisuuserien myyntiä koskeva tarjouskilpailu

| (192) | Yksi selvittäjän tärkeimmistä tehtävistä oli saattaa päätökseen SEAHin omaisuuserien myyntiä koskeva avoin, julkinen ja syrjimätön tarjouskilpailumenettely, joka oli jo aloitettu, ennen kuin yhtiön selvitysmenettelyt aloitettiin. |
| --- | --- |

(192)

Yksi selvittäjän tärkeimmistä tehtävistä oli saattaa päätökseen SEAHin omaisuuserien myyntiä koskeva avoin, julkinen ja syrjimätön tarjouskilpailumenettely, joka oli jo aloitettu, ennen kuin yhtiön selvitysmenettelyt aloitettiin.

| (193) | SEAHin mukaan omaisuuserät oli ryhmitelty yhdeksään pakettiin, jotka sisälsivät arvoltaan erilaisia täydentäviä omaisuuseriä ja jotka olivat toiminnallisesti itsenäisiä. Tavoitteena oli taata laaja osallistuminen tarjouskilpailuun. Omaisuuserien paketteihin jakamisen tarkoituksena oli ottaa huomioon markkinoiden vaatimukset, jotka oli määritetty Italian lentoasemien suurten huolintayhtiöiden toiminnan perusteella. Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että myyntimenettely oli rajattu huolintayhtiöihin, lentoaseman pitäjiin, lentoyhtiöihin, myytävänä olevien laitteiden valmistajiin, jälleenmyyjiin ja vuokrausyrityksiin. Lisäksi menettelyssä oli määritetty vakavaraisuuden vähimmäisvaatimukset, joiden mukaan tarjoajalla oli oltava i) vähintään 1 miljoonan euron liikevaihto sitä omaisuuseräpakettia kohti, josta tarjoaja aikoi jättää tarjouksen, ii) vähintään 1 miljoonan euron nettovarallisuus, jonka piti olla kuitenkin vähintään 2 miljoonaa euroa, jos mahdolliset ostajat tekivät tarjouksen useammasta kuin yhdestä paketista, iii) velkojen ja kokonaisvarallisuuden suhde sai olla enintään 3. Tarjouspyynnössä ei mainittu muita valintakriteereitä kuin edellä mainitut pakolliset vaatimukset. |
| --- | --- |

(193)

SEAHin mukaan omaisuuserät oli ryhmitelty yhdeksään pakettiin, jotka sisälsivät arvoltaan erilaisia täydentäviä omaisuuseriä ja jotka olivat toiminnallisesti itsenäisiä. Tavoitteena oli taata laaja osallistuminen tarjouskilpailuun. Omaisuuserien paketteihin jakamisen tarkoituksena oli ottaa huomioon markkinoiden vaatimukset, jotka oli määritetty Italian lentoasemien suurten huolintayhtiöiden toiminnan perusteella. Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että myyntimenettely oli rajattu huolintayhtiöihin, lentoaseman pitäjiin, lentoyhtiöihin, myytävänä olevien laitteiden valmistajiin, jälleenmyyjiin ja vuokrausyrityksiin. Lisäksi menettelyssä oli määritetty vakavaraisuuden vähimmäisvaatimukset, joiden mukaan tarjoajalla oli oltava i) vähintään 1 miljoonan euron liikevaihto sitä omaisuuseräpakettia kohti, josta tarjoaja aikoi jättää tarjouksen, ii) vähintään 1 miljoonan euron nettovarallisuus, jonka piti olla kuitenkin vähintään 2 miljoonaa euroa, jos mahdolliset ostajat tekivät tarjouksen useammasta kuin yhdestä paketista, iii) velkojen ja kokonaisvarallisuuden suhde sai olla enintään 3. Tarjouspyynnössä ei mainittu muita valintakriteereitä kuin edellä mainitut pakolliset vaatimukset.

| (194) | SEAH totesi, ettei yksikään mahdollinen tarjoaja ilmaissut kiinnostustaan ostaa nämä omaisuuserät. Ainoat tietopyynnöt tulivat menettelyn ulkopuolisilta tahoilta, jotka olivat kiinnostuneita ostamaan vain tiettyjä omaisuuseriä kuitenkin riippumattomien asiantuntijoiden määrittämiä hintoja huomattavasti alhaisempaan hintaan. Lisäksi SEAH totesi, että Airport Handling oli ilmaissut kiinnostuksensa ostaa kyseiset omaisuuserät, mutta se ei kuitenkaan jättänyt tarjousta. Komissio toteaa, että Italian viranomaiset olivat ilmoittaneet jo 27 päivänä marraskuuta 2013, kun ne kuulivat komissiota SEAn suunnitelmasta likvidoida SEAH, perustaa Airport Handling ja antaa sille pääomaa, ettei Airport Handling osallistuisi myyntimenettelyyn eikä siis tekisi tarjousta tässä menettelyssä. |
| --- | --- |

(194)

SEAH totesi, ettei yksikään mahdollinen tarjoaja ilmaissut kiinnostustaan ostaa nämä omaisuuserät. Ainoat tietopyynnöt tulivat menettelyn ulkopuolisilta tahoilta, jotka olivat kiinnostuneita ostamaan vain tiettyjä omaisuuseriä kuitenkin riippumattomien asiantuntijoiden määrittämiä hintoja huomattavasti alhaisempaan hintaan. Lisäksi SEAH totesi, että Airport Handling oli ilmaissut kiinnostuksensa ostaa kyseiset omaisuuserät, mutta se ei kuitenkaan jättänyt tarjousta. Komissio toteaa, että Italian viranomaiset olivat ilmoittaneet jo 27 päivänä marraskuuta 2013, kun ne kuulivat komissiota SEAn suunnitelmasta likvidoida SEAH, perustaa Airport Handling ja antaa sille pääomaa, ettei Airport Handling osallistuisi myyntimenettelyyn eikä siis tekisi tarjousta tässä menettelyssä.

| (195) | Koska SEAHin omaisuuserien myynti ei onnistunut, selvittäjä otti yhteyttä toimialan keskeisiin toimijoihin keskustellakseen mahdollisuudesta myydä nämä omaisuuserät ja ehdoista, joita myyntiin voitaisiin soveltaa. |
| --- | --- |

(195)

Koska SEAHin omaisuuserien myynti ei onnistunut, selvittäjä otti yhteyttä toimialan keskeisiin toimijoihin keskustellakseen mahdollisuudesta myydä nämä omaisuuserät ja ehdoista, joita myyntiin voitaisiin soveltaa.

5.2.3   Omaisuuserien arvon määrittäminen

Omaisuuserien arvon määrittäminen

| (196) | SEAH muistutti, että ennen kuin SEAH asetettiin selvitystilaan, sen hallitus oli valinnut IMQ:n riippumattomaksi asiantuntijaksi, jolle annettiin tehtäväksi määrittää omaisuuserien arvo. Arvotus toimitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2014, ja siinä ehdotettiin vuokraksi [...] (*1) euroa vuodessa, minkä summan katsottiin olevan markkinaehtojen mukainen. Syyskuun 1 päivänä 2014 SEAH antoi E&Y:lle tehtäväksi laatia omaisuuserien arvosta toisen arvion. Toimitsijamiehen pyynnöstä SEAH ja toimitsijamies yhdessä antoivat E&Y:lle tehtäväksi laatia toisen arvion. E&Y:n ehdottama vuokra oli 1,4 miljoonaa euroa vuodessa. |
| --- | --- |

(196)

SEAH muistutti, että ennen kuin SEAH asetettiin selvitystilaan, sen hallitus oli valinnut IMQ:n riippumattomaksi asiantuntijaksi, jolle annettiin tehtäväksi määrittää omaisuuserien arvo. Arvotus toimitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2014, ja siinä ehdotettiin vuokraksi [...] (*1) euroa vuodessa, minkä summan katsottiin olevan markkinaehtojen mukainen. Syyskuun 1 päivänä 2014 SEAH antoi E&Y:lle tehtäväksi laatia omaisuuserien arvosta toisen arvion. Toimitsijamiehen pyynnöstä SEAH ja toimitsijamies yhdessä antoivat E&Y:lle tehtäväksi laatia toisen arvion. E&Y:n ehdottama vuokra oli 1,4 miljoonaa euroa vuodessa.

*1

| (197) | SEAH täsmensi, että tätä nykyä Airport Handling käyttää SEAHin omaisuuseriä vuokrasopimuksen perusteella ja on vastuussa niiden huollosta (huoltokustannuksiksi on arvioitu [...] (*1) euroa vuodessa). |
| --- | --- |

(197)

SEAH täsmensi, että tätä nykyä Airport Handling käyttää SEAHin omaisuuseriä vuokrasopimuksen perusteella ja on vastuussa niiden huollosta (huoltokustannuksiksi on arvioitu [...] (*1) euroa vuodessa).

*1

5.2.4   Vuokrasopimus

Vuokrasopimus

| (198) | SEAHin mukaan vuokrasopimuksen tekemistä edelsivät tiiviit neuvottelut osapuolten välillä. SEA ei puuttunut neuvotteluihin. SEAH totesi, että vuokrasopimuksen tekeminen on pakollinen ehto, jotta niiden omaisuuserien, joista se luopuu, arvo säilyy. Ilman Airport Handlingin kanssa tehtyä vuokrasopimusta SEAHin olisi ollut pakko poistaa laitteet lentoasemien tiloista, mistä olisi aiheutunut merkittäviä kuljetus- ja huoltokustannuksia. |
| --- | --- |

(198)

SEAHin mukaan vuokrasopimuksen tekemistä edelsivät tiiviit neuvottelut osapuolten välillä. SEA ei puuttunut neuvotteluihin. SEAH totesi, että vuokrasopimuksen tekeminen on pakollinen ehto, jotta niiden omaisuuserien, joista se luopuu, arvo säilyy. Ilman Airport Handlingin kanssa tehtyä vuokrasopimusta SEAHin olisi ollut pakko poistaa laitteet lentoasemien tiloista, mistä olisi aiheutunut merkittäviä kuljetus- ja huoltokustannuksia.

| (199) | Lisäksi SEAH totesi, että selvittäjä oli pohtinut vaihtoehtoja omaisuuseristä luopumiseksi, koska vuokrasopimus päättyy 31 päivänä elokuuta 2015. SEAH katsoo, että omaisuuserien myynti Airport Handlingille, kunhan komission epäilykset taloudellisesta jatkuvuudesta ovat hälventyneet, mahdollistaisi sen, että SEAH voisi maksimoida näiden omaisuuserien arvon selvitysmenettelyssä. |
| --- | --- |

(199)

Lisäksi SEAH totesi, että selvittäjä oli pohtinut vaihtoehtoja omaisuuseristä luopumiseksi, koska vuokrasopimus päättyy 31 päivänä elokuuta 2015. SEAH katsoo, että omaisuuserien myynti Airport Handlingille, kunhan komission epäilykset taloudellisesta jatkuvuudesta ovat hälventyneet, mahdollistaisi sen, että SEAH voisi maksimoida näiden omaisuuserien arvon selvitysmenettelyssä.

5.3   SEAn esittämät huomautukset

SEAn esittämät huomautukset

5.3.1   Taloudellinen jatkuvuus

Taloudellinen jatkuvuus

| (200) | SEA katsoo, että vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä siteerattu oikeuskäytäntö eroaa nyt käsiteltävästä tapauksesta varsin paljon. |
| --- | --- |

(200)

SEA katsoo, että vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä siteerattu oikeuskäytäntö eroaa nyt käsiteltävästä tapauksesta varsin paljon.

| (201) | Ensinnäkin kyseinen oikeuskäytäntö liittyy yksinomaan tilanteisiin, joissa omaisuuseriä siirretään tuensaajalta uudelle perustetulle yhtiölle. Oikeuskäytäntö koskee siis oleellisilta osin tapauksia, joissa yritys, joka oli saanut etua sisämarkkinoille soveltumattomasta valtiontuesta ja joka ei pystynyt maksamaan saamaansa etua takaisin, perusti uuden yrityksen, jolle se siirsi osan toiminnoistaan. Toiseksi kaikissa komission siteeraamissa tapauksissa tuensaajan ja uuden yrityksen välinen siirto koski omaisuuseriä, joiden arvo oli huomattava (toiminnat, tilat, tavarat, kiinteistö, tavaramerkit, teollis- ja tekijänoikeudet). |
| --- | --- |

(201)

Ensinnäkin kyseinen oikeuskäytäntö liittyy yksinomaan tilanteisiin, joissa omaisuuseriä siirretään tuensaajalta uudelle perustetulle yhtiölle. Oikeuskäytäntö koskee siis oleellisilta osin tapauksia, joissa yritys, joka oli saanut etua sisämarkkinoille soveltumattomasta valtiontuesta ja joka ei pystynyt maksamaan saamaansa etua takaisin, perusti uuden yrityksen, jolle se siirsi osan toiminnoistaan. Toiseksi kaikissa komission siteeraamissa tapauksissa tuensaajan ja uuden yrityksen välinen siirto koski omaisuuseriä, joiden arvo oli huomattava (toiminnat, tilat, tavarat, kiinteistö, tavaramerkit, teollis- ja tekijänoikeudet).

| (202) | SEAn mukaan tämän tapauksen piirteet johtavat päätelmään, jonka mukaan Airport Handling ei olisi voinut jatkaa SEAHin saamaan väitettyyn tukeen liittyvän kilpailuedun hyödyntämistä, koska sille ei ollut siirretty SEAHin omaisuuseriä. SEAHin saama väitetty kilpailuetu olisi pikemminkin päättynyt yhtiön likvidaation myötä, eikä sitä näin ollen olisi voitu siirtää. |
| --- | --- |

(202)

SEAn mukaan tämän tapauksen piirteet johtavat päätelmään, jonka mukaan Airport Handling ei olisi voinut jatkaa SEAHin saamaan väitettyyn tukeen liittyvän kilpailuedun hyödyntämistä, koska sille ei ollut siirretty SEAHin omaisuuseriä. SEAHin saama väitetty kilpailuetu olisi pikemminkin päättynyt yhtiön likvidaation myötä, eikä sitä näin ollen olisi voitu siirtää.

| (203) | SEA muistuttaa, että vuonna 2012 annetussa takaisinperintäpäätöksessä komissio katsoi, että SEAHin saama väitetty kilpailuetu vastasi yhtiölle koituneiden, pääasiassa suurista henkilöstökustannuksista aiheutuneiden tappioiden korvaamista. Kun otetaan huomioon, että henkilöstökustannuksilla on erittäin suuri vaikutus maahuolintayhtiöiden kustannusrakenteeseen (sen osuus on 65–80 prosenttia kokonaiskustannuksista), SEA katsoo, että toisin kuin komission siteeraamat tapaukset, tämä tapaus ei koske osakkeiden tai omaisuuserien siirtoa, joka olisi tarpeen SEAHin toiminnan harjoittamiseksi (tai sen jatkamiseksi), eikä toimintaa, jonka tarkoituksena on suojata tuensaajan omaisuuseriä ja siten kiertää takaisinperintämääräys. |
| --- | --- |

(203)

SEA muistuttaa, että vuonna 2012 annetussa takaisinperintäpäätöksessä komissio katsoi, että SEAHin saama väitetty kilpailuetu vastasi yhtiölle koituneiden, pääasiassa suurista henkilöstökustannuksista aiheutuneiden tappioiden korvaamista. Kun otetaan huomioon, että henkilöstökustannuksilla on erittäin suuri vaikutus maahuolintayhtiöiden kustannusrakenteeseen (sen osuus on 65–80 prosenttia kokonaiskustannuksista), SEA katsoo, että toisin kuin komission siteeraamat tapaukset, tämä tapaus ei koske osakkeiden tai omaisuuserien siirtoa, joka olisi tarpeen SEAHin toiminnan harjoittamiseksi (tai sen jatkamiseksi), eikä toimintaa, jonka tarkoituksena on suojata tuensaajan omaisuuseriä ja siten kiertää takaisinperintämääräys.

| (204) | SEAn mukaan on myös muistettava, että koska etu, joka johtui SEAHin saamasta väitetystä valtiontuesta, käytettiin liian suurista henkilöstökustannuksista aiheutuneiden tappioiden kattamiseen, etu oli ehdottomasti lakannut yhtiön likvidaation ja työntekijöiden irtisanomisen myötä. SEAn mukaan se, että Airport Handling palkkasi SEAHin entisiä työntekijöitä muodollisesti ja sisällöllisesti erilaisin ehdoin, ei voi muuttaa tätä päätelmää merkittävästi. |
| --- | --- |

(204)

SEAn mukaan on myös muistettava, että koska etu, joka johtui SEAHin saamasta väitetystä valtiontuesta, käytettiin liian suurista henkilöstökustannuksista aiheutuneiden tappioiden kattamiseen, etu oli ehdottomasti lakannut yhtiön likvidaation ja työntekijöiden irtisanomisen myötä. SEAn mukaan se, että Airport Handling palkkasi SEAHin entisiä työntekijöitä muodollisesti ja sisällöllisesti erilaisin ehdoin, ei voi muuttaa tätä päätelmää merkittävästi.

| (205) | SEA täsmentää, että vaikka hyväksyttäisiin näkemys, ettei sen perusteella, ettei SEAHin ja Airport Handlingin välillä tapahtunut omaisuuserien siirtoa, voida päätellä, ettei taloudellista jatkuvuutta olisi, Airport Handlingin perustamiseen johtaneiden olosuhteiden ei kuitenkaan kokonaisuutena tarkasteltuna voida katsoa vaikuttaneen siten, että takaisinperintämääräys olisi kierretty. |
| --- | --- |

(205)

SEA täsmentää, että vaikka hyväksyttäisiin näkemys, ettei sen perusteella, ettei SEAHin ja Airport Handlingin välillä tapahtunut omaisuuserien siirtoa, voida päätellä, ettei taloudellista jatkuvuutta olisi, Airport Handlingin perustamiseen johtaneiden olosuhteiden ei kuitenkaan kokonaisuutena tarkasteltuna voida katsoa vaikuttaneen siten, että takaisinperintämääräys olisi kierretty.

| (206) | SEAn mukaan päätös perustaa uusi maahuolintayhtiö, joka toimii markkinaehdoin ja kilpaillen muiden palveluntarjoajien kanssa, perustuu taloudelliseen logiikkaan ja pohjautuu sellaiseen hallintomalliin, joka eroaa huomattavasti aiemman toimijan eli SEAHin ([...] (*1)) mallista, ja tavoitteena on saavuttaa kestävä kannattavuus keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(206)

SEAn mukaan päätös perustaa uusi maahuolintayhtiö, joka toimii markkinaehdoin ja kilpaillen muiden palveluntarjoajien kanssa, perustuu taloudelliseen logiikkaan ja pohjautuu sellaiseen hallintomalliin, joka eroaa huomattavasti aiemman toimijan eli SEAHin ([...] (*1)) mallista, ja tavoitteena on saavuttaa kestävä kannattavuus keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.

*1

| (207) | SEA toteaa, että SEAHin ilmoitus siitä, että yhtiö lopettaa toiminnan Milanon lentoasemilla, ja sen asettaminen selvitystilaan loivat markkinoille tilaisuuden kilpailla tehokkaasti, ja tällöin Milanon lentoasemille liikennöivät lentoyhtiöt saattoivat valita maahuolintapalvelujen tarjoajan eri palveluntarjoajien toimittamien tarjousten vertailevan arvioinnin perusteella. |
| --- | --- |

(207)

SEA toteaa, että SEAHin ilmoitus siitä, että yhtiö lopettaa toiminnan Milanon lentoasemilla, ja sen asettaminen selvitystilaan loivat markkinoille tilaisuuden kilpailla tehokkaasti, ja tällöin Milanon lentoasemille liikennöivät lentoyhtiöt saattoivat valita maahuolintapalvelujen tarjoajan eri palveluntarjoajien toimittamien tarjousten vertailevan arvioinnin perusteella.

| (208) | SEAn mukaan Airport Handling teki sopimuksia lentoyhtiöiden kanssa tämän kilpailuprosessin perusteella täysin riippumattomasti SEAsta. Jotkin lentoyhtiöt, jotka olivat SEAHin entisiä asiakkaita, päättivät olla käyttämättä Airport Handlingin palveluja, ja Airport Handling teki sopimuksia sellaisten lentoyhtiöiden kanssa, joita SEAH ei ollut aiemmin palvellut. |
| --- | --- |

(208)

SEAn mukaan Airport Handling teki sopimuksia lentoyhtiöiden kanssa tämän kilpailuprosessin perusteella täysin riippumattomasti SEAsta. Jotkin lentoyhtiöt, jotka olivat SEAHin entisiä asiakkaita, päättivät olla käyttämättä Airport Handlingin palveluja, ja Airport Handling teki sopimuksia sellaisten lentoyhtiöiden kanssa, joita SEAH ei ollut aiemmin palvellut.

| (209) | Lisäksi SEA toteaa, että konsernitilinpäätöksistä annetuissa neuvoston direktiiveissä 78/660/ETY (18) ja 83/349/ETY (19), jotka on saatettu osaksi Italian lainsäädäntöä 9 päivänä huhtikuuta 1991 annetulla asetuksella n:o 127, tarkoitetun mukaisesti on niin, että koska SEAlla ei ole minkäänlaista määräys- ja hallintovaltaa Airport Handlingissa, koska SEAn omistusosuus siitä on siirretty säätiölle, Airport Handling ei kuulu enää SEA-konserniin tilipäätöksen osalta eikä sen talousarviota ole konsolidoitu SEAn talousarvion kanssa. |
| --- | --- |

(209)

Lisäksi SEA toteaa, että konsernitilinpäätöksistä annetuissa neuvoston direktiiveissä 78/660/ETY (18) ja 83/349/ETY (19), jotka on saatettu osaksi Italian lainsäädäntöä 9 päivänä huhtikuuta 1991 annetulla asetuksella n:o 127, tarkoitetun mukaisesti on niin, että koska SEAlla ei ole minkäänlaista määräys- ja hallintovaltaa Airport Handlingissa, koska SEAn omistusosuus siitä on siirretty säätiölle, Airport Handling ei kuulu enää SEA-konserniin tilipäätöksen osalta eikä sen talousarviota ole konsolidoitu SEAn talousarvion kanssa.

18

19

| (210) | Nopeuttaakseen kolmansien osapuolten mahdollisuutta osallistua Airport Handlingin pääomapohjan vahvistamiseen SEA ja toimitsijamies allekirjoittivat 26 päivänä tammikuuta 2015”säätiön perustamiskirjan 20 artiklan mukaisen täytäntöönpanomääräyksen”, jonka tarkoituksena oli siirtää vastuu kolmansien sijoittajaosapuolten etsimisestä toimitsijamiehelle. Toimitsijamies ja SEA päättivät nimittää BNP Paribasin riippumattomaksi neuvonantajaksi tätä tehtävää varten. |
| --- | --- |

(210)

Nopeuttaakseen kolmansien osapuolten mahdollisuutta osallistua Airport Handlingin pääomapohjan vahvistamiseen SEA ja toimitsijamies allekirjoittivat 26 päivänä tammikuuta 2015”säätiön perustamiskirjan 20 artiklan mukaisen täytäntöönpanomääräyksen”, jonka tarkoituksena oli siirtää vastuu kolmansien sijoittajaosapuolten etsimisestä toimitsijamiehelle. Toimitsijamies ja SEA päättivät nimittää BNP Paribasin riippumattomaksi neuvonantajaksi tätä tehtävää varten.

| (211) | BNP Paribas avusti Airport Handlingia osakkeiden myyntitarjouksen laatimisessa, otti yhteyttä moniin sijoittajiin, jotka mahdollisesti olivat kiinnostuneita osallistumaan Airport Handlingin pääomapohjan vahvistamiseen, ja järjesti kokouksia mahdollisten sijoittajien kanssa. |
| --- | --- |

(211)

BNP Paribas avusti Airport Handlingia osakkeiden myyntitarjouksen laatimisessa, otti yhteyttä moniin sijoittajiin, jotka mahdollisesti olivat kiinnostuneita osallistumaan Airport Handlingin pääomapohjan vahvistamiseen, ja järjesti kokouksia mahdollisten sijoittajien kanssa.

| (212) | Lisäksi SEA totesi, että kun yksityissijoittaja on hankkinut vähintään 30 prosentin omistusosuuden Airport Handlingista, SEA harkitsee sellaisten sijoittajien etsimistä, jotka olisivat kiinnostuneita yhtiön enemmistöosakkuudesta. |
| --- | --- |

(212)

Lisäksi SEA totesi, että kun yksityissijoittaja on hankkinut vähintään 30 prosentin omistusosuuden Airport Handlingista, SEA harkitsee sellaisten sijoittajien etsimistä, jotka olisivat kiinnostuneita yhtiön enemmistöosakkuudesta.

5.3.2   Valtion varat ja toimenpiteen johtuminen valtiosta

Valtion varat ja toimenpiteen johtuminen valtiosta

| (213) | SEAn mukaan sen perusteella, että Airport Handling on julkinen yritys, ei voida päätellä, että sen varat olisivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja. Säätiön perustamisen jälkeen Airport Handlingin taloudelliset resurssit eivät myöskään ole enää SEAn määräysvallassa, jolloin ei voida väittää, että ne ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja. |
| --- | --- |

(213)

SEAn mukaan sen perusteella, että Airport Handling on julkinen yritys, ei voida päätellä, että sen varat olisivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja. Säätiön perustamisen jälkeen Airport Handlingin taloudelliset resurssit eivät myöskään ole enää SEAn määräysvallassa, jolloin ei voida väittää, että ne ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja.

| (214) | Tältä osin SEA toteaa seuraavaa:






  — | Ensimmäinen pääomanlisäys, jonka määrä oli 3,7 miljoonaa euroa, hyväksyttiin Airport Handlingin yhtiökokouksessa 27 päivänä elokuuta 2014. Samana päivänä SEAn koko omistusosuus SEAHista siirrettiin säätiölle. Tuona päivänä toimitsijamiehestä tuli oikeudellisesti ainoa Airport Handlingin osakas. |
| --- | --- | --- |

(214)

Tältä osin SEA toteaa seuraavaa:

—

Ensimmäinen pääomanlisäys, jonka määrä oli 3,7 miljoonaa euroa, hyväksyttiin Airport Handlingin yhtiökokouksessa 27 päivänä elokuuta 2014. Samana päivänä SEAn koko omistusosuus SEAHista siirrettiin säätiölle. Tuona päivänä toimitsijamiehestä tuli oikeudellisesti ainoa Airport Handlingin osakas.

| — | Samana päivänä toimitsijamies – Airport Handlingin ainoana osakkaana – laski liikkeeseen 20 000 SFP:tä, joiden arvo oli yhteensä 20 miljoonaa euroa. SEA merkitsi ja maksoi SFP:t kokonaan 28 päivänä elokuuta 2014. |
| --- | --- |

—

Samana päivänä toimitsijamies – Airport Handlingin ainoana osakkaana – laski liikkeeseen 20 000 SFP:tä, joiden arvo oli yhteensä 20 miljoonaa euroa. SEA merkitsi ja maksoi SFP:t kokonaan 28 päivänä elokuuta 2014.

| (215) | SEA korostaa, että Airport Handlingin varat ovat olleet siirtämisestään jatkuvasti toimisijamiehen eli Airport Handlingin ainoan osakkaan määräysvallassa. |
| --- | --- |

(215)

SEA korostaa, että Airport Handlingin varat ovat olleet siirtämisestään jatkuvasti toimisijamiehen eli Airport Handlingin ainoan osakkaan määräysvallassa.

| (216) | SEA katsoo edellä esitetyn osoittavan, että SEAn julkinen osakas (Milanon kaupunki) ei voi millään tavoin vaikuttaa – suoraan tai epäsuorasti – Airport Handlingin rahoitusvälineiden käyttöön ja että niin kauan kuin säätiö on olemassa, nämä varat pysyvät toimitsijamiehen määräysvallassa. Säätiön perustamisen seurauksena SEA näin ollen menetti valtuutensa nimittää Airport Handlingin hallituksen jäseniä. |
| --- | --- |

(216)

SEA katsoo edellä esitetyn osoittavan, että SEAn julkinen osakas (Milanon kaupunki) ei voi millään tavoin vaikuttaa – suoraan tai epäsuorasti – Airport Handlingin rahoitusvälineiden käyttöön ja että niin kauan kuin säätiö on olemassa, nämä varat pysyvät toimitsijamiehen määräysvallassa. Säätiön perustamisen seurauksena SEA näin ollen menetti valtuutensa nimittää Airport Handlingin hallituksen jäseniä.

5.4   Asianomaisen osapuolen esittämät huomautukset

Asianomaisen osapuolen esittämät huomautukset

| (217) | Komissio sai huomautuksia asianomaiselta osapuolelta, joka pyysi, ettei sen identiteettiä eikä huomautuksia paljasteta kolmansille osapuolille. |
| --- | --- |

(217)

Komissio sai huomautuksia asianomaiselta osapuolelta, joka pyysi, ettei sen identiteettiä eikä huomautuksia paljasteta kolmansille osapuolille.

6.   ITALIAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSISTA

ITALIAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSISTA

| (218) | Italia esitti huomautuksia havainnoista, joita säätiö ja SEA olivat toimittaneet tutkinnan aikana. |
| --- | --- |

(218)

Italia esitti huomautuksia havainnoista, joita säätiö ja SEA olivat toimittaneet tutkinnan aikana.

| (219) | Italia puolsi kaikkia havaintoja, joita edellä mainitut asianomaiset osapuolet olivat toimittaneet, ja korosti, että ne osoittavat yhtäältä, etteivät Italian viranomaiset olleet millään tavoin puuttuneet SEAn toimintaan eivätkä sen päätökseen tehdä investointi Airport Handlingiin, ja toisaalta, ettei Airport Handling jatka SEAHin taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(219)

Italia puolsi kaikkia havaintoja, joita edellä mainitut asianomaiset osapuolet olivat toimittaneet, ja korosti, että ne osoittavat yhtäältä, etteivät Italian viranomaiset olleet millään tavoin puuttuneet SEAn toimintaan eivätkä sen päätökseen tehdä investointi Airport Handlingiin, ja toisaalta, ettei Airport Handling jatka SEAHin taloudellista toimintaa.

7.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

| (220) | Tässä tapauksessa komission oli arvioitava kahta eri asiaa: ensinnäkin takaisinperintäpäätöksestä johtuvan takaisinmaksuvelvollisuuden mahdollista siirtoa SEA Handlingilta Airport Handlingille ja toiseksi tukea, joka mahdollisesti sisältyi SEAn Airport Handlingin hyväksi tekemään 25 miljoonan euron pääomanlisäykseen. |
| --- | --- |

(220)

Tässä tapauksessa komission oli arvioitava kahta eri asiaa: ensinnäkin takaisinperintäpäätöksestä johtuvan takaisinmaksuvelvollisuuden mahdollista siirtoa SEA Handlingilta Airport Handlingille ja toiseksi tukea, joka mahdollisesti sisältyi SEAn Airport Handlingin hyväksi tekemään 25 miljoonan euron pääomanlisäykseen.

7.1   Taloudellinen jatkuvuus ja takaisinperintävelvollisuuden siirto

Taloudellinen jatkuvuus ja takaisinperintävelvollisuuden siirto

| (221) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin yrityksiltä, jotka ovat tosiasiassa hyötyneet tuesta (20). |
| --- | --- |

(221)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin yrityksiltä, jotka ovat tosiasiassa hyötyneet tuesta (20).

20

| (222) | Jos valtiontuen saaja on maksukyvytön, takaisinmaksuvelvollisuus voidaan täyttää merkitsemällä tuen takaisinmaksamiseen liittyvät saatavat velkojen saatavia koskevaan luetteloon, mikäli tuensaaja on yhä markkinoilla (21). Tuomioistuin katsoi, että ”koska sääntöjenvastaisten tukien saajayritys on konkurssissa ja koska osaa kyseisen konkurssissa olevan yrityksen toiminnasta jatkamaan on perustettu yhtiö, mainitun toiminnan jatkaminen ilman, että kyseiset tuet on peritty kokonaan takaisin, on omiaan ylläpitämään mainitun yhtiön markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamasta kilpailuedusta johtuvaa kilpailun vääristymää. Näin ollen mainitunlaista äskettäin perustettua yhtiötä voidaan pitää velvollisena palauttamaan kyseiset tuet, jos sillä edelleen on kyseinen kilpailuetu. Näin on muun muassa silloin, kun todetaan, että kyseinen yhtiö edelleen tosiasiallisesti hyötyy mainittujen tukien saamiseen liittyvästä kilpailuedusta, erityisesti silloin, kun kyseinen yhtiö ostaa selvitystilassa olevan yhtiön omaisuuden maksamatta vastineeksi markkinaehtojen mukaista hintaa, tai silloin, kun todetaan, että mainitunlaisen yhtiön perustamisella on vältytty mainittujen tukien palauttamisvelvollisuudelta” (22). |
| --- | --- |

(222)

Jos valtiontuen saaja on maksukyvytön, takaisinmaksuvelvollisuus voidaan täyttää merkitsemällä tuen takaisinmaksamiseen liittyvät saatavat velkojen saatavia koskevaan luetteloon, mikäli tuensaaja on yhä markkinoilla (21). Tuomioistuin katsoi, että ”koska sääntöjenvastaisten tukien saajayritys on konkurssissa ja koska osaa kyseisen konkurssissa olevan yrityksen toiminnasta jatkamaan on perustettu yhtiö, mainitun toiminnan jatkaminen ilman, että kyseiset tuet on peritty kokonaan takaisin, on omiaan ylläpitämään mainitun yhtiön markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamasta kilpailuedusta johtuvaa kilpailun vääristymää. Näin ollen mainitunlaista äskettäin perustettua yhtiötä voidaan pitää velvollisena palauttamaan kyseiset tuet, jos sillä edelleen on kyseinen kilpailuetu. Näin on muun muassa silloin, kun todetaan, että kyseinen yhtiö edelleen tosiasiallisesti hyötyy mainittujen tukien saamiseen liittyvästä kilpailuedusta, erityisesti silloin, kun kyseinen yhtiö ostaa selvitystilassa olevan yhtiön omaisuuden maksamatta vastineeksi markkinaehtojen mukaista hintaa, tai silloin, kun todetaan, että mainitunlaisen yhtiön perustamisella on vältytty mainittujen tukien palauttamisvelvollisuudelta” (22).

21

22

| (223) | Kun kyse on omaisuuden siirrosta tuensaajalta toiselle yhtiölle, joka jatkaa edellisen toimintaa, tuomioistuin vahvisti, että seuraavat seikat voidaan ottaa huomioon, kun arvioidaan taloudellista jatkuvuutta kahden yhtiön välillä (23): siirron kohde (varat ja velat, henkilöstön jatkuvuus, yhteensidotut varat jne.), siirron hinta, ostajayrityksen ja alkuperäisen yrityksen osakkaiden tai omistajien henkilöllisyys, siirron toteuttamisajankohta (sijoittuuko se tutkimusten tai menettelyn aloittamisen tai lopullisen päätöksen jälkeen) ja toimenpiteen taloudellinen johdonmukaisuus. |
| --- | --- |

(223)

Kun kyse on omaisuuden siirrosta tuensaajalta toiselle yhtiölle, joka jatkaa edellisen toimintaa, tuomioistuin vahvisti, että seuraavat seikat voidaan ottaa huomioon, kun arvioidaan taloudellista jatkuvuutta kahden yhtiön välillä (23): siirron kohde (varat ja velat, henkilöstön jatkuvuus, yhteensidotut varat jne.), siirron hinta, ostajayrityksen ja alkuperäisen yrityksen osakkaiden tai omistajien henkilöllisyys, siirron toteuttamisajankohta (sijoittuuko se tutkimusten tai menettelyn aloittamisen tai lopullisen päätöksen jälkeen) ja toimenpiteen taloudellinen johdonmukaisuus.

voidaan ottaa huomioon

23

| (224) | Oikeuskäytännön mukaan edellä mainitut seikat voidaan siis ottaa huomioon vaihtelevassa määrin käsiteltävänä olevan tapauksen erityispiirteiden mukaan (24). Näin ollen komission ei ole pakko ottaa huomioon kaikkia näitä seikkoja, kuten ilmauksesta ”voidaan ottaa huomioon” käy ilmi (25). |
| --- | --- |

(224)

Oikeuskäytännön mukaan edellä mainitut seikat voidaan siis ottaa huomioon vaihtelevassa määrin käsiteltävänä olevan tapauksen erityispiirteiden mukaan (24). Näin ollen komission ei ole pakko ottaa huomioon kaikkia näitä seikkoja, kuten ilmauksesta ”voidaan ottaa huomioon” käy ilmi (25).

24

25

| (225) | Voidakseen päättää, onko SEAHin ja Airport Handlingin välillä taloudellista jatkuvuutta ja voidaanko jälkimmäistä pitää velvollisena maksamaan takaisin edelliselle myönnetty sisämarkkinoille soveltumaton tuki, komissio sovelsi edellä mainittuja indikaattoreita käsiteltävänä olevan tapauksen erityispiirteisiin. |
| --- | --- |

(225)

Voidakseen päättää, onko SEAHin ja Airport Handlingin välillä taloudellista jatkuvuutta ja voidaanko jälkimmäistä pitää velvollisena maksamaan takaisin edelliselle myönnetty sisämarkkinoille soveltumaton tuki, komissio sovelsi edellä mainittuja indikaattoreita käsiteltävänä olevan tapauksen erityispiirteisiin.

7.1.1   Siirron kohde

Siirron kohde

7.1.1.1   Työvoiman ja työsopimusten siirto

Työvoiman ja työsopimusten siirto

| (226) | Sen jälkeen, kun SEAH oli asetettu selvitystilaan, Airport Handling palkkasi monia sen entisistä työntekijöistä, jotka muodostivat aluksi suurimman osan Airport Handlingin työvoimasta. Näin ollen on olennaista analysoida, onko tämä tilanne osoitus takaisinperintäpäätöksen kiertämisestä. On siis arvioitava, vaikuttiko tähän tulokseen johtanut prosessi SEAHin työvoiman siirtämiseen Airport Handlingille samalla, kun henkilöstöön liittyvät keskeiset seikat pysyivät ennallaan. Tämän arviointi on sitäkin tärkeämpää, sillä maahuolintayhtiölle työvoima on ensisijainen voimavara, jotta se ylipäänsä voi toimia (26). |
| --- | --- |

(226)

Sen jälkeen, kun SEAH oli asetettu selvitystilaan, Airport Handling palkkasi monia sen entisistä työntekijöistä, jotka muodostivat aluksi suurimman osan Airport Handlingin työvoimasta. Näin ollen on olennaista analysoida, onko tämä tilanne osoitus takaisinperintäpäätöksen kiertämisestä. On siis arvioitava, vaikuttiko tähän tulokseen johtanut prosessi SEAHin työvoiman siirtämiseen Airport Handlingille samalla, kun henkilöstöön liittyvät keskeiset seikat pysyivät ennallaan. Tämän arviointi on sitäkin tärkeämpää, sillä maahuolintayhtiölle työvoima on ensisijainen voimavara, jotta se ylipäänsä voi toimia (26).

26

| (227) | Italian mukaan SEAHin ja Airport Handlingin työvoiman välillä ei ole jatkuvuutta, koska SEAH päätti työsopimukset ja Airport Handling palkkasi työntekijät uusilla sopimuksilla, joiden ehdot olivat hyvin erilaiset. Sekä Airport Handling että SEA kannattivat tätä näkemystä. |
| --- | --- |

(227)

Italian mukaan SEAHin ja Airport Handlingin työvoiman välillä ei ole jatkuvuutta, koska SEAH päätti työsopimukset ja Airport Handling palkkasi työntekijät uusilla sopimuksilla, joiden ehdot olivat hyvin erilaiset. Sekä Airport Handling että SEA kannattivat tätä näkemystä.

| (228) | Italian mukaan ei voida katsoa, että SEAn, SEAHin ja ammattiliittojen 4 päivänä marraskuuta 2013 allekirjoittamalla sopimuksella olisi taattu SEAHin entisille työntekijöille ne oikeudet, jotka työntekijät olivat saaneet aiempien, SEAHin kanssa tekemiensä sopimusten nojalla. Tällainen sopimus olisi lähinnä periaatteellinen sopimus, joka korvattiin 4 päivänä kesäkuuta 2014 allekirjoitetuilla sopimuksilla. Näiden sopimusten sanamuodosta käy selvästi ilmi, ettei SEAHin entisille työntekijöille taattu aiemmin saatuja oikeuksia, vaan että Airport Handling työllisti heidät uudelleen uusilla ehdoilla. |
| --- | --- |

(228)

Italian mukaan ei voida katsoa, että SEAn, SEAHin ja ammattiliittojen 4 päivänä marraskuuta 2013 allekirjoittamalla sopimuksella olisi taattu SEAHin entisille työntekijöille ne oikeudet, jotka työntekijät olivat saaneet aiempien, SEAHin kanssa tekemiensä sopimusten nojalla. Tällainen sopimus olisi lähinnä periaatteellinen sopimus, joka korvattiin 4 päivänä kesäkuuta 2014 allekirjoitetuilla sopimuksilla. Näiden sopimusten sanamuodosta käy selvästi ilmi, ettei SEAHin entisille työntekijöille taattu aiemmin saatuja oikeuksia, vaan että Airport Handling työllisti heidät uudelleen uusilla ehdoilla.

| (229) | Muodollisessa tutkintamenettelyssä saatujen tietojen perusteella komissio arvioi i) prosessia, jonka myötä Airport Handling palkkasi merkittävän osan SEAHin työvoimaa, ja ii) ammattiliittojen kanssa tehtyjä sopimuksia SEAHin työvoiman uudelleentyöllistämisestä. |
| --- | --- |

(229)

Muodollisessa tutkintamenettelyssä saatujen tietojen perusteella komissio arvioi i) prosessia, jonka myötä Airport Handling palkkasi merkittävän osan SEAHin työvoimaa, ja ii) ammattiliittojen kanssa tehtyjä sopimuksia SEAHin työvoiman uudelleentyöllistämisestä.

| (230) | Prosessin osalta on ensinnäkin todettava heti aluksi, ettei työsopimusten siirtoa SEAHilta Airport Handlingille tapahtunut juridisessa mielessä. SEAHin sopimukset päätettiin lakisääteisten vaatimusten mukaan ja uudet sopimukset tehtiin Airport Handlingin kanssa. Työsopimuksia ei myöskään siirretty automaattisesti tai kokonaisuudessaan SEAHilta Airport Handlingille. Minkäänlaista työsopimusten siirtoa ei tapahtunut. Ensin mainittu yhtiö päätti työsopimukset, ennen kuin viimeksi mainittu yhtiö työllisti osan työntekijöistä uudelleen eri ehdoin. |
| --- | --- |

(230)

Prosessin osalta on ensinnäkin todettava heti aluksi, ettei työsopimusten siirtoa SEAHilta Airport Handlingille tapahtunut juridisessa mielessä. SEAHin sopimukset päätettiin lakisääteisten vaatimusten mukaan ja uudet sopimukset tehtiin Airport Handlingin kanssa. Työsopimuksia ei myöskään siirretty automaattisesti tai kokonaisuudessaan SEAHilta Airport Handlingille. Minkäänlaista työsopimusten siirtoa ei tapahtunut. Ensin mainittu yhtiö päätti työsopimukset, ennen kuin viimeksi mainittu yhtiö työllisti osan työntekijöistä uudelleen eri ehdoin.

| (231) | Toiseksi siirron kohteesta on todettava seuraavaa: Huhtikuun 22 päivänä 2014, kun SEAH aloitti irtisanottujen työntekijöiden liikkuvuusohjelman, sen työvoiman vahvuus oli [...] (*1), mikä vastaa [...] (*1) kokoaikavastaavaa. Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että 31 päivänä toukokuuta 2015, jolloin Airport Handling oli ollut toiminnassa yhdeksän kuukautta, sillä oli [...] (*1) työntekijää, joista [...] (*1) oli ollut aiemmin SEAHin palkkalistoilla. Toisin sanoen siihen mennessä Airport Handling oli palkannut noin [...] (*1) prosenttia SEAHin työntekijöistä. Koko työvoimaa ei siis siirretty edes käytännössä. On kuitenkin todettava, että Airport Handlingin työvoima, ainakin toiminnan aloittamisen alkuvaiheessa, koostui miltei pelkästään SEAHin entisistä työntekijöistä. |
| --- | --- |

(231)

Toiseksi siirron kohteesta on todettava seuraavaa: Huhtikuun 22 päivänä 2014, kun SEAH aloitti irtisanottujen työntekijöiden liikkuvuusohjelman, sen työvoiman vahvuus oli [...] (*1), mikä vastaa [...] (*1) kokoaikavastaavaa. Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että 31 päivänä toukokuuta 2015, jolloin Airport Handling oli ollut toiminnassa yhdeksän kuukautta, sillä oli [...] (*1) työntekijää, joista [...] (*1) oli ollut aiemmin SEAHin palkkalistoilla. Toisin sanoen siihen mennessä Airport Handling oli palkannut noin [...] (*1) prosenttia SEAHin työntekijöistä. Koko työvoimaa ei siis siirretty edes käytännössä. On kuitenkin todettava, että Airport Handlingin työvoima, ainakin toiminnan aloittamisen alkuvaiheessa, koostui miltei pelkästään SEAHin entisistä työntekijöistä.

*1

*1

*1

*1

*1

| (232) | Kolmanneksi komissio toteaa uudelleentyöllistämisen konkreettisista ehdoista, että sopimukset, jotka Airport Handling teki SEAHin entisten työntekijöiden kanssa, erosivat sekä muodollisesti että sisällöllisesti aiemmista SEAHin kanssa tehdyistä sopimuksista etenkin siinä, että näihin seikkoihin sovellettiin eri ehtoja:






  — | Airport Handlingin työntekijöihin sovelletaan [...] (*1) |
| --- | --- | --- |

(232)

Kolmanneksi komissio toteaa uudelleentyöllistämisen konkreettisista ehdoista, että sopimukset, jotka Airport Handling teki SEAHin entisten työntekijöiden kanssa, erosivat sekä muodollisesti että sisällöllisesti aiemmista SEAHin kanssa tehdyistä sopimuksista etenkin siinä, että näihin seikkoihin sovellettiin eri ehtoja:

—

Airport Handlingin työntekijöihin sovelletaan [...] (*1)

*1

| — | Airport Handling ei sovella [...] (*1), joka täydentää kansallista kollektiivista työehtosopimusta |
| --- | --- |

—

Airport Handling ei sovella [...] (*1), joka täydentää kansallista kollektiivista työehtosopimusta

*1

| — | Palvelussuhteen ehtoja koskevat sisällölliset muutokset ovat nämä:






  — | [...] (*1) |
| --- | --- | --- |

—

Palvelussuhteen ehtoja koskevat sisällölliset muutokset ovat nämä:

—

[...] (*1)

*1

| — | [...] (*1), jota SEAH sovelsi työntekijöihinsä |
| --- | --- |

—

[...] (*1), jota SEAH sovelsi työntekijöihinsä

*1

| — | työn organisointi, kuten [...] (*1). |
| --- | --- |

—

työn organisointi, kuten [...] (*1).

*1

| — | Edellä lueteltujen muutosten mitattava tulos on se, että työvoimakustannukset pienenivät noin [...] prosentilla SEAHin työvoimakustannuksiin verrattuna, mikä johtuu muutoksista sekä sovellettavassa kansallisessa kollektiivisessa työehtosopimuksessa että sitä täydentävässä yrityskohtaisessa sopimuksessa. Viimeksi mainitun ehtojen vaikutus työvoimakustannuksiin väheni 50 prosenttia. |
| --- | --- |

—

Edellä lueteltujen muutosten mitattava tulos on se, että työvoimakustannukset pienenivät noin [...] prosentilla SEAHin työvoimakustannuksiin verrattuna, mikä johtuu muutoksista sekä sovellettavassa kansallisessa kollektiivisessa työehtosopimuksessa että sitä täydentävässä yrityskohtaisessa sopimuksessa. Viimeksi mainitun ehtojen vaikutus työvoimakustannuksiin väheni 50 prosenttia.

| (233) | Myös olosuhteet, joiden vallitessa asianomaiset osapuolet neuvottelivat työehdoista (joista ne pääsivät lopulta myös sopimukseen), osoittavat tässä tapauksessa, että työehdot muuttuivat olennaisesti: SEA, SEAH ja Airport Handling neuvottelivat kukin erikseen ammattiliittojen kanssa ja tekivät niiden kanssa erilliset sopimukset. Airport Handlingin ja ammattiliittojen väliset neuvottelut kestivät yli kahdeksan kuukautta, ennen kuin ne pääsivät sopimukseen rekrytointimenettelyn ehdoista, työsopimusten oikeudellisesta ja taloudellisesta sisällöstä, sosiaaliturvaan liittyvistä periaatteista ja työn organisoinnista. Säätiön mukaan SEAHin työntekijät vastustivat aluksi muutoksia, jotka työntekijöitä edustavat ammattiliitot olivat hyväksyneet kesäkuussa 2014 allekirjoitetussa sopimuksessa. Työntekijät hylkäsivät nämä muutokset äänestyksessä. Säätiön toimittamien asiakirjojen mukaan ammattiliitot hyväksyivät uudet työehdot vasta sen jälkeen, kun Airport Handling suostui tekemään tiettyjä selvennyksiä mainittuun sopimukseen. Komissio toteaa, että Airport Handling neuvotteli ammattiliittojen kanssa erikseen, ja alkuvaiheen erimielisyyksien jälkeen se onnistui toteuttamaan edellä kuvatut muutokset. Kuten edellä johdanto-osan 38 kappaleessa on kuvattu, Airport Handlingin ja ammattiliittojen välistä sopimusta, joka allekirjoitettiin 4 päivänä kesäkuuta 2014, ei muutettu merkittävästi sen jälkeen, kun ammattiliitot hylkäsivät sen äänestyksessä, jossa ne vaativat sopimukseen muutamia selvennyksiä. |
| --- | --- |

(233)

Myös olosuhteet, joiden vallitessa asianomaiset osapuolet neuvottelivat työehdoista (joista ne pääsivät lopulta myös sopimukseen), osoittavat tässä tapauksessa, että työehdot muuttuivat olennaisesti: SEA, SEAH ja Airport Handling neuvottelivat kukin erikseen ammattiliittojen kanssa ja tekivät niiden kanssa erilliset sopimukset. Airport Handlingin ja ammattiliittojen väliset neuvottelut kestivät yli kahdeksan kuukautta, ennen kuin ne pääsivät sopimukseen rekrytointimenettelyn ehdoista, työsopimusten oikeudellisesta ja taloudellisesta sisällöstä, sosiaaliturvaan liittyvistä periaatteista ja työn organisoinnista. Säätiön mukaan SEAHin työntekijät vastustivat aluksi muutoksia, jotka työntekijöitä edustavat ammattiliitot olivat hyväksyneet kesäkuussa 2014 allekirjoitetussa sopimuksessa. Työntekijät hylkäsivät nämä muutokset äänestyksessä. Säätiön toimittamien asiakirjojen mukaan ammattiliitot hyväksyivät uudet työehdot vasta sen jälkeen, kun Airport Handling suostui tekemään tiettyjä selvennyksiä mainittuun sopimukseen. Komissio toteaa, että Airport Handling neuvotteli ammattiliittojen kanssa erikseen, ja alkuvaiheen erimielisyyksien jälkeen se onnistui toteuttamaan edellä kuvatut muutokset. Kuten edellä johdanto-osan 38 kappaleessa on kuvattu, Airport Handlingin ja ammattiliittojen välistä sopimusta, joka allekirjoitettiin 4 päivänä kesäkuuta 2014, ei muutettu merkittävästi sen jälkeen, kun ammattiliitot hylkäsivät sen äänestyksessä, jossa ne vaativat sopimukseen muutamia selvennyksiä.

| (234) | Edellä esitetyn perusteella varsinainen työvoiman siirto ei ollut kokonaisvaltaista eikä ollut merkkejä siitä, että SEAHin sopimusten mukaisten työehtojen sisältö olisi kopioitu uusiin sopimuksiin. |
| --- | --- |

(234)

Edellä esitetyn perusteella varsinainen työvoiman siirto ei ollut kokonaisvaltaista eikä ollut merkkejä siitä, että SEAHin sopimusten mukaisten työehtojen sisältö olisi kopioitu uusiin sopimuksiin.

| (235) | Tähän näkemykseen eivät vaikuta sopimukset, jotka SEA, SEAH ja Airport Handling tekivät ammattiliittojen kanssa työvoimasta kukin erikseen. Myöskään sopimusten sisältö ei viittaa siihen, että työvoima siirrettäisiin kokonaisuudessaan SEAHilta Airport Handlingille, eikä liioin siihen, että SEAHin työsopimusten ehtojen soveltamista jatkettaisiin. Komissio toteaa erityisesti, että SEAn ja ammattiliittojen välisen, 4 päivänä marraskuuta 2013 päivätyn alkuperäisen sopimusluonnoksen mukaan tulevan täytäntöönpanosopimuksen tavoitteena on oltava koko SEAHin henkilöstön työpaikkojen turvaaminen (27). Sopimuksessa luetellaan joukko toimia, joilla tähän tavoitteeseen pyritään eli periaatteessa kaikki asiaan liittyvän työllisyyttä ja työehtosopimuksia koskevan lainsäädännön mahdollistamat keinot, kuten sosiaaliset turvaverkostot ja vapaaehtoiset irtisanoutumiset, ja jotka pantaisiin täytäntöön SEA-konsernissa. Lisäksi sopimuksessa käsitellään ratkaisuja, jotka koskevat työntekijöiden uudelleensijoittamista konsernissa. Tästä sopimuksesta siis ilmenee, että työpaikkojen uudelleenjärjestely koski koko SEA-konsernia (28) eikä yksinomaan Airport Handlingia, ja se oli vain yksi keino monista. Näitä sopimuksia ei myöskään tehty Airport Handlingin kanssa, vaan se teki työntekijöiden kanssa erilliset sopimukset. Osapuolet eivät siis määrittäneet ennalta, montako työpaikkaa kohdistettaisiin Airport Handlingille, vaan määrä vahvistettiin yhtiön työvoiman tarpeen perusteella sen jälkeen, kun sopimukset lentoyhtiöiden kanssa oli tehty. |
| --- | --- |

(235)

Tähän näkemykseen eivät vaikuta sopimukset, jotka SEA, SEAH ja Airport Handling tekivät ammattiliittojen kanssa työvoimasta kukin erikseen. Myöskään sopimusten sisältö ei viittaa siihen, että työvoima siirrettäisiin kokonaisuudessaan SEAHilta Airport Handlingille, eikä liioin siihen, että SEAHin työsopimusten ehtojen soveltamista jatkettaisiin. Komissio toteaa erityisesti, että SEAn ja ammattiliittojen välisen, 4 päivänä marraskuuta 2013 päivätyn alkuperäisen sopimusluonnoksen mukaan tulevan täytäntöönpanosopimuksen tavoitteena on oltava koko SEAHin henkilöstön työpaikkojen turvaaminen (27). Sopimuksessa luetellaan joukko toimia, joilla tähän tavoitteeseen pyritään eli periaatteessa kaikki asiaan liittyvän työllisyyttä ja työehtosopimuksia koskevan lainsäädännön mahdollistamat keinot, kuten sosiaaliset turvaverkostot ja vapaaehtoiset irtisanoutumiset, ja jotka pantaisiin täytäntöön SEA-konsernissa. Lisäksi sopimuksessa käsitellään ratkaisuja, jotka koskevat työntekijöiden uudelleensijoittamista konsernissa. Tästä sopimuksesta siis ilmenee, että työpaikkojen uudelleenjärjestely koski koko SEA-konsernia (28) eikä yksinomaan Airport Handlingia, ja se oli vain yksi keino monista. Näitä sopimuksia ei myöskään tehty Airport Handlingin kanssa, vaan se teki työntekijöiden kanssa erilliset sopimukset. Osapuolet eivät siis määrittäneet ennalta, montako työpaikkaa kohdistettaisiin Airport Handlingille, vaan määrä vahvistettiin yhtiön työvoiman tarpeen perusteella sen jälkeen, kun sopimukset lentoyhtiöiden kanssa oli tehty.

27

28

| (236) | Lisäksi komissio toteaa, ettei ole merkkejä siitä, että Airport Handlingilla olisi ollut minkäänlaista, sen paremmin julkisten viranomaisten kuin sen emoyhtiö SEAn asettamaa, velvollisuutta palkata SEAHin entisiä työntekijöitä. |
| --- | --- |

(236)

Lisäksi komissio toteaa, ettei ole merkkejä siitä, että Airport Handlingilla olisi ollut minkäänlaista, sen paremmin julkisten viranomaisten kuin sen emoyhtiö SEAn asettamaa, velvollisuutta palkata SEAHin entisiä työntekijöitä.

| (237) | Työvoiman siirron kohteen osalta komissio katsoo, että alustavasti tarkasteltuina olosuhteet viittaavat itse asiassa vahvemmin taloudelliseen jatkuvuuteen, koska Airport Handling palkkasi merkittävän osan SEAHin työvoimasta uudelleen. On kuitenkin otettava huomioon uudelleen työllistämiseen liittyvät tosiasiat, etenkin kaikkien työsopimusten päättäminen ja uusien sopimusten tekeminen uusin sopimusehdoin. Näin ollen komissio katsoo, että työvoiman siirtoa ei voida pitää vahvana osoituksena taloudellisesta jatkuvuudesta SEAHin ja Airport Handlingin välillä. |
| --- | --- |

(237)

Työvoiman siirron kohteen osalta komissio katsoo, että alustavasti tarkasteltuina olosuhteet viittaavat itse asiassa vahvemmin taloudelliseen jatkuvuuteen, koska Airport Handling palkkasi merkittävän osan SEAHin työvoimasta uudelleen. On kuitenkin otettava huomioon uudelleen työllistämiseen liittyvät tosiasiat, etenkin kaikkien työsopimusten päättäminen ja uusien sopimusten tekeminen uusin sopimusehdoin. Näin ollen komissio katsoo, että työvoiman siirtoa ei voida pitää vahvana osoituksena taloudellisesta jatkuvuudesta SEAHin ja Airport Handlingin välillä.

7.1.1.2   Sopimukset lentoyhtiöiden kanssa

Sopimukset lentoyhtiöiden kanssa

| (238) | Vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komission alustava kanta oli, että Airport Handlingin odotuksenmukaisia markkinaosuuksia kuuden ensimmäisen toimintakuukauden ajalle voitiin pitää realistisina vain SEAHin aiemmin hoitaman liiketoiminnan kotiuttamisen takia. |
| --- | --- |

(238)

Vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komission alustava kanta oli, että Airport Handlingin odotuksenmukaisia markkinaosuuksia kuuden ensimmäisen toimintakuukauden ajalle voitiin pitää realistisina vain SEAHin aiemmin hoitaman liiketoiminnan kotiuttamisen takia.

| (239) | Tutkinnan aikana Italia, SEA ja Airport Handling väittivät, että nämä odotukset perustuivat Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelmaan elokuulta 2014. Ne tehtiin mahdollisiksi karsimalla toimintakustannuksia tuntuvasti, mikä saatiin aikaan työvoiman tehokkuudella ja henkilöstövähennyksillä. |
| --- | --- |

(239)

Tutkinnan aikana Italia, SEA ja Airport Handling väittivät, että nämä odotukset perustuivat Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelmaan elokuulta 2014. Ne tehtiin mahdollisiksi karsimalla toimintakustannuksia tuntuvasti, mikä saatiin aikaan työvoiman tehokkuudella ja henkilöstövähennyksillä.

| (240) | Lisäksi Airport Handling neuvotteli uudet sopimukset Milanon lentoasemille liikennöivien lentoyhtiöiden kanssa. Italian mukaan näitä sopimuksia ei voitu juridisesti siirtää SEAHilta Airport Handlingille. Ne oli neuvoteltava uudestaan kilpailumenettelyssä muiden Milanon lentoasemilla toimivien palveluntarjoajien kanssa. |
| --- | --- |

(240)

Lisäksi Airport Handling neuvotteli uudet sopimukset Milanon lentoasemille liikennöivien lentoyhtiöiden kanssa. Italian mukaan näitä sopimuksia ei voitu juridisesti siirtää SEAHilta Airport Handlingille. Ne oli neuvoteltava uudestaan kilpailumenettelyssä muiden Milanon lentoasemilla toimivien palveluntarjoajien kanssa.

| (241) | Edellä johdanto-osan 133 ja 208 kappaleessa kuvatun mukaisesti Airport Handlingin asiakaskunta eroaa SEAHin asiakaskunnasta. Kun SEAH poistui markkinoilta, monet sen asiakkaista päättivät tilata maahuolintapalvelut muilta yrityksiltä kuin Airport Handlingilta. Vastaavasti Airport Handling sai asiakkaikseen sellaisia lentoyhtiöitä, jotka eivät olleet aiemmin SEAHin asiakkaita. |
| --- | --- |

(241)

Edellä johdanto-osan 133 ja 208 kappaleessa kuvatun mukaisesti Airport Handlingin asiakaskunta eroaa SEAHin asiakaskunnasta. Kun SEAH poistui markkinoilta, monet sen asiakkaista päättivät tilata maahuolintapalvelut muilta yrityksiltä kuin Airport Handlingilta. Vastaavasti Airport Handling sai asiakkaikseen sellaisia lentoyhtiöitä, jotka eivät olleet aiemmin SEAHin asiakkaita.

| (242) | Antaakseen lisänäyttöä siitä, että sopimuksia, jotka Airport Handling teki lentoyhtiöiden kanssa, ei pelkästään neuvoteltu uudestaan vaan että myös niiden sopimusehdot ovat merkittävän erilaiset, Italia toimitti tietoja, jotka osoittavat, että tietyt lentoyhtiöt, joita SEAH oli palvellut aikaisemmin (kuten [...] (*1)), saivat Airport Handlingilta huomattavasti suotuisammat ehdot kuin SEAHilta. Airport Handlingin kanssa käytyjen neuvottelujen aikana erityisesti [...] (*1) vaati, että [...] (*1). Tämän seurauksena [...] (*1) sai [...] (*1) (29). |
| --- | --- |

(242)

Antaakseen lisänäyttöä siitä, että sopimuksia, jotka Airport Handling teki lentoyhtiöiden kanssa, ei pelkästään neuvoteltu uudestaan vaan että myös niiden sopimusehdot ovat merkittävän erilaiset, Italia toimitti tietoja, jotka osoittavat, että tietyt lentoyhtiöt, joita SEAH oli palvellut aikaisemmin (kuten [...] (*1)), saivat Airport Handlingilta huomattavasti suotuisammat ehdot kuin SEAHilta. Airport Handlingin kanssa käytyjen neuvottelujen aikana erityisesti [...] (*1) vaati, että [...] (*1). Tämän seurauksena [...] (*1) sai [...] (*1) (29).

*1

*1

*1

*1

*1

29

| (243) | Tutkinnan aikana Italia selitti, ettei SEA ollut asettanut alennusten antamista Milanon lentoasemalle liikennöiviltä lentoyhtiöiltä perittävistä lentoasemamaksuista ehdoksi sille, että se tekisi maahuolintasopimukset Airport Handlingin kanssa. Tutkinnan aikana saatujen huomautusten perusteella ei ole asiakirjanäyttöä siitä, että SEA olisi pyrkinyt vaikuttamaan aktiivisesti siihen, että Milanon lentoasemille liikennöivät lentoyhtiöt olisivat tehneet uusia maahuolintasopimuksia Airport Handlingin kanssa. |
| --- | --- |

(243)

Tutkinnan aikana Italia selitti, ettei SEA ollut asettanut alennusten antamista Milanon lentoasemalle liikennöiviltä lentoyhtiöiltä perittävistä lentoasemamaksuista ehdoksi sille, että se tekisi maahuolintasopimukset Airport Handlingin kanssa. Tutkinnan aikana saatujen huomautusten perusteella ei ole asiakirjanäyttöä siitä, että SEA olisi pyrkinyt vaikuttamaan aktiivisesti siihen, että Milanon lentoasemille liikennöivät lentoyhtiöt olisivat tehneet uusia maahuolintasopimuksia Airport Handlingin kanssa.

| (244) | Vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio ilmaisi epäilevänsä, oliko lentoyhtiöiden kanssa tehdyt sopimukset todella neuvoteltu uudelleen. Tässä yhteydessä komissio viittasi tietoihin, joiden mukaan SEA ja Airport Handling olivat jo ennen näiden sopimusten päättymistä ryhtyneet yhteisiin markkinointitoimiin, joiden tavoitteena oli saada lentoasemalle liikennöivät lentoyhtiöt vakuuttuneiksi siitä, että SEA jatkaa maahuolintaliiketoimintaa. Muodollisessa tutkinnassa ei kuitenkaan saatu tosiasioihin perustuvaa näyttöä siitä, että SEA ja Airport Handling olisivat järjestäneet yhteisin markkinointitoimin yksinkertaisen toimeksisaajan vaihdon antamatta lentoyhtiöille mahdollisuuden neuvotella sopimusehdoista uudelleen. Komissio ei saanut näyttöä etenkään siitä, että sen paremmin SEA kuin Airport Handlingkaan olisi pystynyt tekemään tyhjäksi SEAHin entisten asiakkaiden yritykset saada muilta maahuolintapalvelujen tarjoajilta suotuisammat ehdot. |
| --- | --- |

(244)

Vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio ilmaisi epäilevänsä, oliko lentoyhtiöiden kanssa tehdyt sopimukset todella neuvoteltu uudelleen. Tässä yhteydessä komissio viittasi tietoihin, joiden mukaan SEA ja Airport Handling olivat jo ennen näiden sopimusten päättymistä ryhtyneet yhteisiin markkinointitoimiin, joiden tavoitteena oli saada lentoasemalle liikennöivät lentoyhtiöt vakuuttuneiksi siitä, että SEA jatkaa maahuolintaliiketoimintaa. Muodollisessa tutkinnassa ei kuitenkaan saatu tosiasioihin perustuvaa näyttöä siitä, että SEA ja Airport Handling olisivat järjestäneet yhteisin markkinointitoimin yksinkertaisen toimeksisaajan vaihdon antamatta lentoyhtiöille mahdollisuuden neuvotella sopimusehdoista uudelleen. Komissio ei saanut näyttöä etenkään siitä, että sen paremmin SEA kuin Airport Handlingkaan olisi pystynyt tekemään tyhjäksi SEAHin entisten asiakkaiden yritykset saada muilta maahuolintapalvelujen tarjoajilta suotuisammat ehdot.

| (245) | Osana toimintojen jatkuvuuden arviointia komissio pohti, oliko Airport Handlingin asema sen aloittaessa liiketoimintansa rinnastettavissa uuteen tulokkaaseen vai hyötyikö se SEAHin markkina-asemasta ja asiakaskontakteista. Käsiteltävänä olevan tapauksen erityispiirteiden perusteella on todettava, että jos SEAH olisi poistunut markkinoilta ilman, että sen asiakkailla olisi ollut mahdollisuus neuvotella uudet sopimukset muiden maahuolintayhtiöiden kuin Airport Handlingin kanssa, se voisi viitata takaisinperintäpäätöksen kiertämiseen, koska tällöin SEAH olisi siirtänyt asiakkaitaan Airport Handlingille. |
| --- | --- |

(245)

Osana toimintojen jatkuvuuden arviointia komissio pohti, oliko Airport Handlingin asema sen aloittaessa liiketoimintansa rinnastettavissa uuteen tulokkaaseen vai hyötyikö se SEAHin markkina-asemasta ja asiakaskontakteista. Käsiteltävänä olevan tapauksen erityispiirteiden perusteella on todettava, että jos SEAH olisi poistunut markkinoilta ilman, että sen asiakkailla olisi ollut mahdollisuus neuvotella uudet sopimukset muiden maahuolintayhtiöiden kuin Airport Handlingin kanssa, se voisi viitata takaisinperintäpäätöksen kiertämiseen, koska tällöin SEAH olisi siirtänyt asiakkaitaan Airport Handlingille.

| (246) | Tältä osin on pantava erityisesti merkille, että Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelmassa ei esitetty vaihtoehtoisia skenaarioita pienempine markkinaosuuksineen. Tämä voisi viitata siihen, että Airport Handling luotti siihen, että SEAHin asiakaskunta melko todennäköisesti siirtyisi sille, jolloin sen voitaisiin odottaa hyötyvän SEAHin aiemmasta markkina-asemasta ja asiakaskontakteista asiakkaiden ja vastaavien sopimusten hankkimisessa ilman, että sen täytyisi kilpailla muiden maahuolintayhtiöiden kanssa saadakseen nämä sopimukset. |
| --- | --- |

(246)

Tältä osin on pantava erityisesti merkille, että Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelmassa ei esitetty vaihtoehtoisia skenaarioita pienempine markkinaosuuksineen. Tämä voisi viitata siihen, että Airport Handling luotti siihen, että SEAHin asiakaskunta melko todennäköisesti siirtyisi sille, jolloin sen voitaisiin odottaa hyötyvän SEAHin aiemmasta markkina-asemasta ja asiakaskontakteista asiakkaiden ja vastaavien sopimusten hankkimisessa ilman, että sen täytyisi kilpailla muiden maahuolintayhtiöiden kanssa saadakseen nämä sopimukset.

| (247) | Tietyt muodolliset ja sisällölliset tekijät kuitenkin osoittavat, että näin ei ollut. |
| --- | --- |

(247)

Tietyt muodolliset ja sisällölliset tekijät kuitenkin osoittavat, että näin ei ollut.

| (248) | Ensinnäkin siirron muodon osalta palvelusopimuksia ei siirretty juridisesti SEAHilta Airport Handlingille. Lentoyhtiöillä oli siis vapaus valita myös jokin toinen palveluntarjoaja kuin Airport Handling heti, kun niiden sopimukset SEAHin kanssa päättyivät, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 43 kappaleessa kuvataan. |
| --- | --- |

(248)

Ensinnäkin siirron muodon osalta palvelusopimuksia ei siirretty juridisesti SEAHilta Airport Handlingille. Lentoyhtiöillä oli siis vapaus valita myös jokin toinen palveluntarjoaja kuin Airport Handling heti, kun niiden sopimukset SEAHin kanssa päättyivät, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 43 kappaleessa kuvataan.

| (249) | Toiseksi saatavilla olevat tiedot osoittavat, että asiakkailla oli mahdollisuus ottaa yhteyttä muihin palveluntarjoajiin, kun SEAH ilmoitti niille lopettavansa toimintansa. Se, että monet asiakkaat siirtyivät toisen yhtiön asiakkaiksi, on todiste siitä, että tämä mahdollisuus oli olemassa. Mikä tärkeintä, SEAHilla ei ollut laillisia perusteita siirtää sopimukset yksipuolisesti kolmannelle osapuolelle paitsi poikkeustilanteissa. Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan poikkeustilanteita koskevaan lausekkeeseen ei kuitenkaan ollut vedottu. Italian viranomaiset lähettivät 14 päivänä helmikuuta 2014 päivätyn yhteenvedon Airport Handlingin asiakaskunnasta. Yhteenveto osoittaa, että SEAHin 68 entisestä asiakkaasta [...] (*1) oli siirtynyt muiden maahuolintapalvelujen tarjoajien asiakkaiksi ja että Airport Handlingilla oli tuolloin [...] (*1) asiakasta, joista yksi oli siirtynyt sille kilpailijalta, kolme oli uusia tulokkaita kyseisellä lentoasemalla ja [...] (*1) oli SEAHin entisiä asiakkaita. SEAHin entisistä asiakkaista, joita oli [...] (*1), [...] (*1) neuvotteli asiakkaiden kannalta suotuisammat uudet sopimusehdot, joissa sovittiin alhaisemmista hinnoista (13 asiakasta), muutetusta palvelutarjonnasta ([...] (*1) asiakasta) tai niiden yhdistelmästä ([...] (*1) asiakasta). Näin ollen vain 20 asiakasta teki sellaiset palvelusopimukset, joiden ehdot ovat pääpiirteissään samat kuin aiemmissa sopimuksissa SEAHin kanssa. Hinnanalennukset vaihtelevat ja ovat [...] (*1)–[...] (*1) prosenttia verrattuna hintoihin, jotka oli aiemmin neuvoteltu SEAHin kanssa. |
| --- | --- |

(249)

Toiseksi saatavilla olevat tiedot osoittavat, että asiakkailla oli mahdollisuus ottaa yhteyttä muihin palveluntarjoajiin, kun SEAH ilmoitti niille lopettavansa toimintansa. Se, että monet asiakkaat siirtyivät toisen yhtiön asiakkaiksi, on todiste siitä, että tämä mahdollisuus oli olemassa. Mikä tärkeintä, SEAHilla ei ollut laillisia perusteita siirtää sopimukset yksipuolisesti kolmannelle osapuolelle paitsi poikkeustilanteissa. Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan poikkeustilanteita koskevaan lausekkeeseen ei kuitenkaan ollut vedottu. Italian viranomaiset lähettivät 14 päivänä helmikuuta 2014 päivätyn yhteenvedon Airport Handlingin asiakaskunnasta. Yhteenveto osoittaa, että SEAHin 68 entisestä asiakkaasta [...] (*1) oli siirtynyt muiden maahuolintapalvelujen tarjoajien asiakkaiksi ja että Airport Handlingilla oli tuolloin [...] (*1) asiakasta, joista yksi oli siirtynyt sille kilpailijalta, kolme oli uusia tulokkaita kyseisellä lentoasemalla ja [...] (*1) oli SEAHin entisiä asiakkaita. SEAHin entisistä asiakkaista, joita oli [...] (*1), [...] (*1) neuvotteli asiakkaiden kannalta suotuisammat uudet sopimusehdot, joissa sovittiin alhaisemmista hinnoista (13 asiakasta), muutetusta palvelutarjonnasta ([...] (*1) asiakasta) tai niiden yhdistelmästä ([...] (*1) asiakasta). Näin ollen vain 20 asiakasta teki sellaiset palvelusopimukset, joiden ehdot ovat pääpiirteissään samat kuin aiemmissa sopimuksissa SEAHin kanssa. Hinnanalennukset vaihtelevat ja ovat [...] (*1)–[...] (*1) prosenttia verrattuna hintoihin, jotka oli aiemmin neuvoteltu SEAHin kanssa.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (250) | Edellä esitetyn perusteella komissio ei näe viitteitä takaisinperintäpäätöksen kiertämisestä (eikä taloudellisesta jatkuvuudesta) siinä prosessissa, jonka tuloksena Airport Handling pääsi sopimuksiin monen SEAHin entisen asiakkaan kanssa. Airport Handling vaikuttaa olleen alttiina todelliselle kilpailulle neuvotellessaan Milanon lentoasemille liikennöivien lentoyhtiöiden kanssa, ja on viitteitä siitä, että Milanon lentoasemilla toimivien palveluntarjoajien välillä avautui tehokas kilpailu, kun SEAH oli poistumassa markkinoilta. |
| --- | --- |

(250)

Edellä esitetyn perusteella komissio ei näe viitteitä takaisinperintäpäätöksen kiertämisestä (eikä taloudellisesta jatkuvuudesta) siinä prosessissa, jonka tuloksena Airport Handling pääsi sopimuksiin monen SEAHin entisen asiakkaan kanssa. Airport Handling vaikuttaa olleen alttiina todelliselle kilpailulle neuvotellessaan Milanon lentoasemille liikennöivien lentoyhtiöiden kanssa, ja on viitteitä siitä, että Milanon lentoasemilla toimivien palveluntarjoajien välillä avautui tehokas kilpailu, kun SEAH oli poistumassa markkinoilta.

7.1.1.3   SEAHin omaisuuserät

SEAHin omaisuuserät

| (251) | Kolmantena kohtana siirron laajuuden analyysissa komissio arvioi omaisuuserien siirron laajuutta. |
| --- | --- |

(251)

Kolmantena kohtana siirron laajuuden analyysissa komissio arvioi omaisuuserien siirron laajuutta.

| (252) | Komissio toteaa, että kun Airport Handling aloitti toimintansa, se hankki 100 prosenttia koko maahuolintalaitteistostaan SEAHilta vuokraamalla. Viisi kuukautta myöhemmin se alkoi vähitellen korvata näitä laitteita markkinoilta ostetulla omaisuudella, ja lopulta syyskuussa 2015 se osti SEAHilta [...] (*1) yhteensä [...] (*1) omaisuuserästä. |
| --- | --- |

(252)

Komissio toteaa, että kun Airport Handling aloitti toimintansa, se hankki 100 prosenttia koko maahuolintalaitteistostaan SEAHilta vuokraamalla. Viisi kuukautta myöhemmin se alkoi vähitellen korvata näitä laitteita markkinoilta ostetulla omaisuudella, ja lopulta syyskuussa 2015 se osti SEAHilta [...] (*1) yhteensä [...] (*1) omaisuuserästä.

*1

*1

| (253) | Airport Handling siis aloitti maahuolintapalvelujen tarjoamisen käyttämällä SEAHin omaisuutta vuokrasopimuksen nojalla. Tämän sopimuksen oli määrä päättyä 31 päivänä elokuuta 2015. Ennen kuin vuokrasopimus päättyi, Airport Handling ilmaisi kiinnostuksensa ostaa [...] (*1) yhteensä [...] (*1) tarjouskilpailun kohteena olleesta erästä (erät n:o [...] (*1)). Airport Handling totesi, että vaikka noin kolmannes SEAHin omistamista ja Airport Handlingin vuokraamista maahuolintalaitteista oli vanhentuneita, Airport Handling oli kiinnostunut ostamaan noin [...] (*1) prosenttia näistä laitteista (joka määrä riittäisi Airport Handlingille sen liiketoiminnan harjoittamiseen), koska se oli ostanut markkinoilta huomattavan määrän varaosia, joita voitaisiin käyttää SEAHin kaikkein vanhimpien laitteiden osien varaosina. |
| --- | --- |

(253)

Airport Handling siis aloitti maahuolintapalvelujen tarjoamisen käyttämällä SEAHin omaisuutta vuokrasopimuksen nojalla. Tämän sopimuksen oli määrä päättyä 31 päivänä elokuuta 2015. Ennen kuin vuokrasopimus päättyi, Airport Handling ilmaisi kiinnostuksensa ostaa [...] (*1) yhteensä [...] (*1) tarjouskilpailun kohteena olleesta erästä (erät n:o [...] (*1)). Airport Handling totesi, että vaikka noin kolmannes SEAHin omistamista ja Airport Handlingin vuokraamista maahuolintalaitteista oli vanhentuneita, Airport Handling oli kiinnostunut ostamaan noin [...] (*1) prosenttia näistä laitteista (joka määrä riittäisi Airport Handlingille sen liiketoiminnan harjoittamiseen), koska se oli ostanut markkinoilta huomattavan määrän varaosia, joita voitaisiin käyttää SEAHin kaikkein vanhimpien laitteiden osien varaosina.

*1

*1

*1

*1

| (254) | Käytettävissä olevien asiakirjojen mukaan Airport Handlingin ja SEAHin väliset myyntineuvottelut alkoivat, kun Airport Handling teki 3 päivänä kesäkuuta 2015 päivätyssä kirjeessä seuraavat ehdotukset:






  — | [...] (*1) annettaisiin [...] (*1) prosentin alennus, kun otetaan huomioon ensinnäkin kaluston ikä ja kunto ja toiseksi SEAn aloittaman myyntimenettelyn tulos |
| --- | --- | --- |

(254)

Käytettävissä olevien asiakirjojen mukaan Airport Handlingin ja SEAHin väliset myyntineuvottelut alkoivat, kun Airport Handling teki 3 päivänä kesäkuuta 2015 päivätyssä kirjeessä seuraavat ehdotukset:

—

[...] (*1) annettaisiin [...] (*1) prosentin alennus, kun otetaan huomioon ensinnäkin kaluston ikä ja kunto ja toiseksi SEAn aloittaman myyntimenettelyn tulos

*1

*1

| — | [...] (*1) maksu heinäkuun 31 päivän ja joulukuun 31 päivän 2015 väliseltä ajalta |
| --- | --- |

—

[...] (*1) maksu heinäkuun 31 päivän ja joulukuun 31 päivän 2015 väliseltä ajalta

*1

| — | alkuperäinen vuokrasopimus päättyisi yhteisymmärryksessä 30 päivänä kesäkuuta 2015 ja SEAH myöntäisi tilapäisen ja rajoitetun vapaan käyttöoikeuden (comodato) noin [...] (*1) valitun nimikkeen [...] (*1) enintään 31 päivään joulukuuta 2015 saakka, ja Airport Handling maksaisi kaikki vakuutus- ja huoltokulut. |
| --- | --- |

—

alkuperäinen vuokrasopimus päättyisi yhteisymmärryksessä 30 päivänä kesäkuuta 2015 ja SEAH myöntäisi tilapäisen ja rajoitetun vapaan käyttöoikeuden (comodato) noin [...] (*1) valitun nimikkeen [...] (*1) enintään 31 päivään joulukuuta 2015 saakka, ja Airport Handling maksaisi kaikki vakuutus- ja huoltokulut.

*1

*1

| (255) | Samana päivänä pidettiin osapuolten välinen kokous. SEAHin selvittäjä vastasi Airport Handlingin ehdotuksiin 10 päivänä kesäkuuta 2015 päivätyllä kirjeellä, jonka vastauksista on yhteenveto seuraavassa:






  — | Vaikka SEAH aikoo hyväksyä tarjouksen, se ei ole valmis myöntämään alennuksia, koska kaikki hinnat oli määritetty asiantuntija-arvioiden perusteella. Selvittäjä totesi, ettei Airport Handlingin tarvitsisi maksaa edes kuljetuskustannuksia. |
| --- | --- | --- |

(255)

Samana päivänä pidettiin osapuolten välinen kokous. SEAHin selvittäjä vastasi Airport Handlingin ehdotuksiin 10 päivänä kesäkuuta 2015 päivätyllä kirjeellä, jonka vastauksista on yhteenveto seuraavassa:

—

Vaikka SEAH aikoo hyväksyä tarjouksen, se ei ole valmis myöntämään alennuksia, koska kaikki hinnat oli määritetty asiantuntija-arvioiden perusteella. Selvittäjä totesi, ettei Airport Handlingin tarvitsisi maksaa edes kuljetuskustannuksia.

| — | SEAH ei hyväksy erissä maksamista, ellei Airport Handling toimita sille asianmukaisia vakuuksia. |
| --- | --- |

—

SEAH ei hyväksy erissä maksamista, ellei Airport Handling toimita sille asianmukaisia vakuuksia.

| — | Alennuksia lukuun ottamatta SEAH on valmis siirtämään kaluston 30 päivänä kesäkuuta 2015 ja vuokraamaan määritetyt nimikkeet mutta kuitenkin enintään 30 päivään marraskuuta 2015 saakka. |
| --- | --- |

—

Alennuksia lukuun ottamatta SEAH on valmis siirtämään kaluston 30 päivänä kesäkuuta 2015 ja vuokraamaan määritetyt nimikkeet mutta kuitenkin enintään 30 päivään marraskuuta 2015 saakka.

| (256) | Italian viranomaisten mukaan neuvottelut venyivät syyskuuhun 2015 saakka, kunnes SEAH hyväksyi [...] (*1) erän myynnin ostohinnan [...] (*1) maksamisen erissä, [...] (*1). Ostohinta oli [...] (*1) euroa eli se hinta, joka oli alun perin ilmoitettu tuloksettomaksi jääneessä tarjouskilpailumenettelyssä. Alkuperäistä vuokrasopimusta jatkettiin poikkeuksellisesti [...] (*1) saakka kaluston [...] (*1) nimikkeen osalta, ja siitä maksettiin kokonaisvuokrana [...] (*1) euroa. Tämä hinta perustui arvoon, jonka edellä mainitut riippumattomat arvioijat olivat määrittäneet näille nimikkeille. Airport Handling palautti nämä [...] (*1) nimikettä SEAHille [...] (*1). |
| --- | --- |

(256)

Italian viranomaisten mukaan neuvottelut venyivät syyskuuhun 2015 saakka, kunnes SEAH hyväksyi [...] (*1) erän myynnin ostohinnan [...] (*1) maksamisen erissä, [...] (*1). Ostohinta oli [...] (*1) euroa eli se hinta, joka oli alun perin ilmoitettu tuloksettomaksi jääneessä tarjouskilpailumenettelyssä. Alkuperäistä vuokrasopimusta jatkettiin poikkeuksellisesti [...] (*1) saakka kaluston [...] (*1) nimikkeen osalta, ja siitä maksettiin kokonaisvuokrana [...] (*1) euroa. Tämä hinta perustui arvoon, jonka edellä mainitut riippumattomat arvioijat olivat määrittäneet näille nimikkeille. Airport Handling palautti nämä [...] (*1) nimikettä SEAHille [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (257) | Airport Handlingin mukaan tämä kauppa oli kuitenkin taloudellisesti perustelu eritoten seuraavista syistä:






  — | Airport Handlingin liiketoimintamalli koostuu olennaisilta osin siitä, että sen toiminnan keskus on vain yhdessä paikassa eli Milanon lentoasemilla. Siksi liiketoimintamalli perustuu sellaiseen organisatoriseen malliin, jossa henkilöstöresurssit ja tekniset järjestelmät mitoitetaan vastaamaan kysyntään yhdessä ainoassa paikassa (keskuslentoaseman palveluntarjoajan malli). Airport Handlingin näkemyksen mukaan tämä malli takaa paremman tehokkuuden ja varmemman kannattavuuden. Laitteiden ikä ja tehokkuus ovat siis pienempi huolenaihe Airport Handlingille kuin useilla lentoasemilla toimiville yrityksille, joiden on sovellettava laitteisiinsa lean management -periaatteita. |
| --- | --- | --- |

(257)

Airport Handlingin mukaan tämä kauppa oli kuitenkin taloudellisesti perustelu eritoten seuraavista syistä:

—

Airport Handlingin liiketoimintamalli koostuu olennaisilta osin siitä, että sen toiminnan keskus on vain yhdessä paikassa eli Milanon lentoasemilla. Siksi liiketoimintamalli perustuu sellaiseen organisatoriseen malliin, jossa henkilöstöresurssit ja tekniset järjestelmät mitoitetaan vastaamaan kysyntään yhdessä ainoassa paikassa (keskuslentoaseman palveluntarjoajan malli). Airport Handlingin näkemyksen mukaan tämä malli takaa paremman tehokkuuden ja varmemman kannattavuuden. Laitteiden ikä ja tehokkuus ovat siis pienempi huolenaihe Airport Handlingille kuin useilla lentoasemilla toimiville yrityksille, joiden on sovellettava laitteisiinsa lean management -periaatteita.

| — | Vaikka osa laitteista oli vanhaa, muutamat niistä olivat kuitenkin melko uusia ja niitä pystyttiin käyttämään tehokkaasti. |
| --- | --- |

—

Vaikka osa laitteista oli vanhaa, muutamat niistä olivat kuitenkin melko uusia ja niitä pystyttiin käyttämään tehokkaasti.

| — | Lisäksi laitteet jo olivat tiloissa, eikä kuljetuskustannuksia olisi näin ollen syntynyt. |
| --- | --- |

—

Lisäksi laitteet jo olivat tiloissa, eikä kuljetuskustannuksia olisi näin ollen syntynyt.

| — | Airport Handling toivoi pystyvänsä pienentämään huoltokustannuksia, koska suurin osa laitteista oli samalta valmistajalta ja samaa mallia. |
| --- | --- |

—

Airport Handling toivoi pystyvänsä pienentämään huoltokustannuksia, koska suurin osa laitteista oli samalta valmistajalta ja samaa mallia.

| — | Kun Airport Handling yritti ostaa käytettyjä laitteita markkinoilta ympäri EU:ta, se havaitsi, ettei markkinoilla ollut tarpeeksi käytettyjä laitteita, jotka olisivat täyttäneet Airport Handlingin vaatimukset soveliaaseen hintaan. |
| --- | --- |

—

Kun Airport Handling yritti ostaa käytettyjä laitteita markkinoilta ympäri EU:ta, se havaitsi, ettei markkinoilla ollut tarpeeksi käytettyjä laitteita, jotka olisivat täyttäneet Airport Handlingin vaatimukset soveliaaseen hintaan.

| — | Toiminnan alkuvaiheessa piti käyttää tasapainoista käytettyjen ja uusien omaisuuserien yhdistelmää pääasiassa siksi, koska laitetoimittajat eivät vaikuttaneet pystyvän toimittamaan uusia laitteita kerralla ja myös koska Airport Handlingilla oli syytä uskoa, että kysynnän äkillinen ja massiivinen kasvu voisi aiheuttaa hintojen nousua. Siksi Airport Handling suunnitteli poistavansa käytettyjä laitteita vähitellen käytöstä ja korvaavansa ne uusilla. |
| --- | --- |

—

Toiminnan alkuvaiheessa piti käyttää tasapainoista käytettyjen ja uusien omaisuuserien yhdistelmää pääasiassa siksi, koska laitetoimittajat eivät vaikuttaneet pystyvän toimittamaan uusia laitteita kerralla ja myös koska Airport Handlingilla oli syytä uskoa, että kysynnän äkillinen ja massiivinen kasvu voisi aiheuttaa hintojen nousua. Siksi Airport Handling suunnitteli poistavansa käytettyjä laitteita vähitellen käytöstä ja korvaavansa ne uusilla.

| — | Uuden kaluston testaus ja henkilöstön tarkoituksenmukainen kouluttaminen sen käyttöön säännöllisen toiminnan aikana olisi ollut vaikeaa etenkin toiminnan alkuvaiheessa. |
| --- | --- |

—

Uuden kaluston testaus ja henkilöstön tarkoituksenmukainen kouluttaminen sen käyttöön säännöllisen toiminnan aikana olisi ollut vaikeaa etenkin toiminnan alkuvaiheessa.

| (258) | Airport Handling oli kuitenkin aloittanut uusien laitteiden ostamiseen markkinoilta tähtäävän tarjouskilpailumenettelyn, joka kesti marraskuusta 2014 tammikuulle 2015. Italian viranomaisten mukaan tässä ensimmäisessä tarjouskilpailumenettelyssä ostettujen laitteiden arvo on noin [...] (*1) euroa. |
| --- | --- |

(258)

Airport Handling oli kuitenkin aloittanut uusien laitteiden ostamiseen markkinoilta tähtäävän tarjouskilpailumenettelyn, joka kesti marraskuusta 2014 tammikuulle 2015. Italian viranomaisten mukaan tässä ensimmäisessä tarjouskilpailumenettelyssä ostettujen laitteiden arvo on noin [...] (*1) euroa.

*1

| (259) | Komissio arvioi, onko Airport Handlingin markkinoilta ostamien omaisuuserien arvon ja määrän vertaaminen SEAHilta ensin vuokrattujen ja sittemmin ostettujen laitteiden arvoon ja määrään luotettava osoitin taloudellisesta jatkuvuudesta. Kummankintyyppisten omaisuuserien vertailukelpoisuudesta komissio totesi, että






  — | SEAHin selvittäjä oli muodostanut erät siten, että jokaisessa erässä oli toimintakuntoisia laitteita sekä vähemmän toimintakuntoisia omaisuuseriä ja nimikkeitä. |
| --- | --- | --- |

(259)

Komissio arvioi, onko Airport Handlingin markkinoilta ostamien omaisuuserien arvon ja määrän vertaaminen SEAHilta ensin vuokrattujen ja sittemmin ostettujen laitteiden arvoon ja määrään luotettava osoitin taloudellisesta jatkuvuudesta. Kummankintyyppisten omaisuuserien vertailukelpoisuudesta komissio totesi, että

—

SEAHin selvittäjä oli muodostanut erät siten, että jokaisessa erässä oli toimintakuntoisia laitteita sekä vähemmän toimintakuntoisia omaisuuseriä ja nimikkeitä.

| — | Kaiken kaikkiaan SEAHin kalusto oli vanhaa. |
| --- | --- |

—

Kaiken kaikkiaan SEAHin kalusto oli vanhaa.

| — | Italian viranomaisten mukaan karkeasti arvioituna noin [...] (*1) yhteensä [...] (*1) SEAHilta ostetuista laitteista oli hyvässä tai kohtalaisessa toimintakunnossa. Noin kolmasosaa laitteista olisi parhaimmillaankin voitu käyttää varaosina. Myöhemmin havaittiin, että ostetuista laitteista 700:lla oli vain hyvin vähäistä arvoa/käyttöä tai että ne olivat arvottomia ja käyttökelvottomia. Näistä laitteista 200 siirrettiin varastoon ja poistettiin käytöstä romuna. |
| --- | --- |

—

Italian viranomaisten mukaan karkeasti arvioituna noin [...] (*1) yhteensä [...] (*1) SEAHilta ostetuista laitteista oli hyvässä tai kohtalaisessa toimintakunnossa. Noin kolmasosaa laitteista olisi parhaimmillaankin voitu käyttää varaosina. Myöhemmin havaittiin, että ostetuista laitteista 700:lla oli vain hyvin vähäistä arvoa/käyttöä tai että ne olivat arvottomia ja käyttökelvottomia. Näistä laitteista 200 siirrettiin varastoon ja poistettiin käytöstä romuna.

*1

*1

| — | Airport Handlingin kalusto koostuu laajasta valikoimasta erilaisia laitteita, joita ovat esimerkiksi portaat, kuorma-autot, haarukkanostimet, kuormaajat ja kuljetusvaunut. |
| --- | --- |

—

Airport Handlingin kalusto koostuu laajasta valikoimasta erilaisia laitteita, joita ovat esimerkiksi portaat, kuorma-autot, haarukkanostimet, kuormaajat ja kuljetusvaunut.

| — | On mahdollista, että jopa vain yksi uusi ajoneuvo, jota käytetään täysipäiväisesti, voi olla paljon tehokkaampi kuin monta vanhaa ajoneuvoa, joiden seisonta-ajat ovat pidempiä huoltotöiden takia. |
| --- | --- |

—

On mahdollista, että jopa vain yksi uusi ajoneuvo, jota käytetään täysipäiväisesti, voi olla paljon tehokkaampi kuin monta vanhaa ajoneuvoa, joiden seisonta-ajat ovat pidempiä huoltotöiden takia.

| (260) | Tämän perusteella komissio katsoo, että uusien laitteiden arvon ja määrän vertaamista vuokrattujen ja ostettujen laitteiden arvoon ei voida käyttää osoittimena taloudellisesta jatkuvuudesta tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(260)

Tämän perusteella komissio katsoo, että uusien laitteiden arvon ja määrän vertaamista vuokrattujen ja ostettujen laitteiden arvoon ei voida käyttää osoittimena taloudellisesta jatkuvuudesta tässä tapauksessa.

| (261) | Sen vuoksi komissio arvioi omaisuuserien (työvälineiden) merkitystä Airport Handlingin tuotannontekijänä suhteessa työvoimaan tuotannontekijänä ja myös suhteessa sekä SEAHin että Airport Handlingin liikevaihtoon. |
| --- | --- |

(261)

Sen vuoksi komissio arvioi omaisuuserien (työvälineiden) merkitystä Airport Handlingin tuotannontekijänä suhteessa työvoimaan tuotannontekijänä ja myös suhteessa sekä SEAHin että Airport Handlingin liikevaihtoon.

| (262) | Kun tarkastellaan omaisuuserien merkitystä työvoimaan nähden, SEAHin viimeisessä taseessa ennen selvitystilaa työvälineiden arvo oli noin [...] (*1) euroa. Airport Handlingin vuonna 2015 omistaman käyttöomaisuuden arvo oli [...] (*1) euroa (30). Airport Handlingin työvoimakustannukset puolestaan olivat [...] (*1) euroa vuodessa (syyskuun 2014 ja elokuun 2015 välisenä aikana) Airport Handlingin tätä ajanjaksoa koskevan tuloslaskelman mukaan (31). |
| --- | --- |

(262)

Kun tarkastellaan omaisuuserien merkitystä työvoimaan nähden, SEAHin viimeisessä taseessa ennen selvitystilaa työvälineiden arvo oli noin [...] (*1) euroa. Airport Handlingin vuonna 2015 omistaman käyttöomaisuuden arvo oli [...] (*1) euroa (30). Airport Handlingin työvoimakustannukset puolestaan olivat [...] (*1) euroa vuodessa (syyskuun 2014 ja elokuun 2015 välisenä aikana) Airport Handlingin tätä ajanjaksoa koskevan tuloslaskelman mukaan (31).

*1

*1

30

*1

31

| (263) | Omaisuuden arvon merkitys on liikevaihtoon nähden vähäisempi: Airport Handlingin tuloslaskelma syyskuun 2014 ja elokuun 2015 väliseltä ajalta osoittaa, että liikevaihto oli [...] (*1) euroa. Näin ollen näiden omaisuuserien merkitys tuotannontekijänä on pienempi kuin työvoiman. Myös niiden arvo on hyvin vaatimaton verrattuna sekä työvoiman että omaisuuserien muodostamaan liikevaihtoon. Muodollisessa tutkintamenettelyssä saatujen tietojen mukaan näyttää siltä, että sekä SEAHin että Airport Handlingin liiketoimintamalli on selvästi enemmän työvoima- kuin omaisuusintensiivinen. |
| --- | --- |

(263)

Omaisuuden arvon merkitys on liikevaihtoon nähden vähäisempi: Airport Handlingin tuloslaskelma syyskuun 2014 ja elokuun 2015 väliseltä ajalta osoittaa, että liikevaihto oli [...] (*1) euroa. Näin ollen näiden omaisuuserien merkitys tuotannontekijänä on pienempi kuin työvoiman. Myös niiden arvo on hyvin vaatimaton verrattuna sekä työvoiman että omaisuuserien muodostamaan liikevaihtoon. Muodollisessa tutkintamenettelyssä saatujen tietojen mukaan näyttää siltä, että sekä SEAHin että Airport Handlingin liiketoimintamalli on selvästi enemmän työvoima- kuin omaisuusintensiivinen.

*1

| (264) | Näin ollen komissio katsoo, että vaikka Airport Handling on alun perin hankkinut kaiken omaisuutensa SEAHilta, sen ei sinänsä voida katsoa olevan todiste taloudellisesta jatkuvuudesta, koska omaisuuserät ovat maahuolintaliiketoiminnassa vähemmän tärkeä tuotannontekijä. |
| --- | --- |

(264)

Näin ollen komissio katsoo, että vaikka Airport Handling on alun perin hankkinut kaiken omaisuutensa SEAHilta, sen ei sinänsä voida katsoa olevan todiste taloudellisesta jatkuvuudesta, koska omaisuuserät ovat maahuolintaliiketoiminnassa vähemmän tärkeä tuotannontekijä.

7.1.1.4   Yhteenveto siirron kohteen arvioinnista

Yhteenveto siirron kohteen arvioinnista

| (265) | Päätelmät sen arvioinnista, missä määrin siirron kohde voi olla osoitus SEAHin ja Airport Handlingin välisestä taloudellisesta jatkuvuudesta, ovat seuraavat: |
| --- | --- |

(265)

Päätelmät sen arvioinnista, missä määrin siirron kohde voi olla osoitus SEAHin ja Airport Handlingin välisestä taloudellisesta jatkuvuudesta, ovat seuraavat:

| (266) | Ensinnäkin SEAHin asiakaskuntaa ei siirretty Airport Handlingille. Kun SEAH oli asetettu selvitystilaan, kaikki sopimukset päättyivät ja Airport Handlingin oli neuvoteltava sopimukset uudelleen. Sillä oli mahdollisuus saada joitakin SEAHin entisiä asiakkaita ja joitakin uusia asiakkaita. Lisäksi se menetti muutamia asiakkaita kilpailijoille. Sopimusehdot neuvoteltiin riippumatta aiemmista ehdoista, jotka liittyivät SEAHin kanssa tehtyihin sopimuksiin. Tältä osin Airport Handling oli siis samassa asemassa kuin kuka tahansa kilpailija tai uusi tulokas olisi ollut. Komissio katsoo, että se, ettei asiakaskuntaa siirretty, on vahva osoitus siitä, ettei taloudellista jatkuvuutta ollut. |
| --- | --- |

(266)

Ensinnäkin SEAHin asiakaskuntaa ei siirretty Airport Handlingille. Kun SEAH oli asetettu selvitystilaan, kaikki sopimukset päättyivät ja Airport Handlingin oli neuvoteltava sopimukset uudelleen. Sillä oli mahdollisuus saada joitakin SEAHin entisiä asiakkaita ja joitakin uusia asiakkaita. Lisäksi se menetti muutamia asiakkaita kilpailijoille. Sopimusehdot neuvoteltiin riippumatta aiemmista ehdoista, jotka liittyivät SEAHin kanssa tehtyihin sopimuksiin. Tältä osin Airport Handling oli siis samassa asemassa kuin kuka tahansa kilpailija tai uusi tulokas olisi ollut. Komissio katsoo, että se, ettei asiakaskuntaa siirretty, on vahva osoitus siitä, ettei taloudellista jatkuvuutta ollut.

| (267) | Toiseksi Airport Handling rekrytoi ensimmäiset työntekijänsä kokonaan SEAHilta mutta uusin sopimuksin ja uusin sopimusehdoin. Työsopimuksia ei siis siirretty kokonaisuudessaan saati automaattisesti, eikä työehtoja kopioitu uusiin sopimuksiin. |
| --- | --- |

(267)

Toiseksi Airport Handling rekrytoi ensimmäiset työntekijänsä kokonaan SEAHilta mutta uusin sopimuksin ja uusin sopimusehdoin. Työsopimuksia ei siis siirretty kokonaisuudessaan saati automaattisesti, eikä työehtoja kopioitu uusiin sopimuksiin.

| (268) | Kolmanneksi – vaikka pitää paikkansa, että Airport Handling vuokrasi aluksi kaikki SEAHin maahuolintalaitteet – Airport Handling osti vuokrasopimuksen päättymisen jälkeen vain osan SEAHin omaisuuseristä, koska se oli sillä välin alkanut ostaa laitteita kolmansilta osapuolilta. Lisäksi käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että omaisuuserät ovat vain pieni osa maahuolintaliiketoiminnan tuotanto-omaisuutta, eivätkä ne ole ratkaisevia Airport Handlingin kustannusrakenteen ja tehokkuuden kannalta. |
| --- | --- |

(268)

Kolmanneksi – vaikka pitää paikkansa, että Airport Handling vuokrasi aluksi kaikki SEAHin maahuolintalaitteet – Airport Handling osti vuokrasopimuksen päättymisen jälkeen vain osan SEAHin omaisuuseristä, koska se oli sillä välin alkanut ostaa laitteita kolmansilta osapuolilta. Lisäksi käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että omaisuuserät ovat vain pieni osa maahuolintaliiketoiminnan tuotanto-omaisuutta, eivätkä ne ole ratkaisevia Airport Handlingin kustannusrakenteen ja tehokkuuden kannalta.

| (269) | Kun asiaa tarkastellaan siirron kohteen kannalta, komissio katsoo, että kokonaisuutena kaikki seikat, jotka liittyvät Airport Handlingin perustamiseen SEAHin selvitystilaan asettamisen yhteydessä, eivät ole riittävä todiste siitä, että yhtiöiden välillä olisi ollut taloudellista jatkuvuutta, jonka tarkoituksena olisi ollut kiertää takaisinperintäpäätös. |
| --- | --- |

(269)

Kun asiaa tarkastellaan siirron kohteen kannalta, komissio katsoo, että kokonaisuutena kaikki seikat, jotka liittyvät Airport Handlingin perustamiseen SEAHin selvitystilaan asettamisen yhteydessä, eivät ole riittävä todiste siitä, että yhtiöiden välillä olisi ollut taloudellista jatkuvuutta, jonka tarkoituksena olisi ollut kiertää takaisinperintäpäätös.

7.1.2   Markkinahinnan maksaminen

Markkinahinnan maksaminen

| (270) | Oikeuskäytännön mukaan omaisuuserien siirto markkinahintaa pienempään hintaan olisi myös osoitin taloudellisesta jatkuvuudesta selvitystilassa olevan yrityksen, jolle valtiontukivelka kuuluu, ja vastaperustetun yrityksen välillä. |
| --- | --- |

(270)

Oikeuskäytännön mukaan omaisuuserien siirto markkinahintaa pienempään hintaan olisi myös osoitin taloudellisesta jatkuvuudesta selvitystilassa olevan yrityksen, jolle valtiontukivelka kuuluu, ja vastaperustetun yrityksen välillä.

7.1.2.1   SEAHin omaisuuserät – yleisiä huomioita

SEAHin omaisuuserät – yleisiä huomioita

| (271) | Konkurssimenettelyjen yhteydessä kielteisen valtiontukipäätöksen kiertäminen omaisuuseriä siirtämällä voi ilmetä etenkin,






  — | kun omaisuuserät myydään – tai vuokrataan – markkinahintaa pienempään hintaan (esimerkiksi myyntimenettelyssä, joka ei ole riittävän avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön) tai |
| --- | --- | --- |

(271)

Konkurssimenettelyjen yhteydessä kielteisen valtiontukipäätöksen kiertäminen omaisuuseriä siirtämällä voi ilmetä etenkin,

—

kun omaisuuserät myydään – tai vuokrataan – markkinahintaa pienempään hintaan (esimerkiksi myyntimenettelyssä, joka ei ole riittävän avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön) tai

| — | kun konkurssipesän hoitaja on toteuttanut velkojien petkuttamiseen johtaneita toimia, jotka ovat voineet vähentää maksukyvyttömän yrityksen omaisuuseriä, tai kun konkurssipesän hoitaja on toiminut vastoin velkojien tasaveroista maksunsaantijärjestystä koskevaa periaatetta, mikä on koitunut julkisten velkojien tappioksi (32). |
| --- | --- |

—

kun konkurssipesän hoitaja on toteuttanut velkojien petkuttamiseen johtaneita toimia, jotka ovat voineet vähentää maksukyvyttömän yrityksen omaisuuseriä, tai kun konkurssipesän hoitaja on toiminut vastoin velkojien tasaveroista maksunsaantijärjestystä koskevaa periaatetta, mikä on koitunut julkisten velkojien tappioksi (32).

32

| (272) | Komissio katsoo, että sisämarkkinoille soveltumatonta tukea saaneen yrityksen omaisuuserien siirtäminen – tai vuokraaminen – uudelle yritykselle ei ole merkki takaisinperintäpäätöksen kiertämisestä, jos






  — | ei ole tehty maksukyvyttömän yrityksen omaisuuserien arvon pienentämiseksi mitään sellaista, josta olisi koitunut hyötyä uudelle yritykselle ja haittaa velkojille (koska selvitystilan tarkoitus on maksimoida omaisuuserien myyntituotot, jotta velkojien saatavia voidaan maksaa takaisin mahdollisimman paljon) |
| --- | --- | --- |

(272)

Komissio katsoo, että sisämarkkinoille soveltumatonta tukea saaneen yrityksen omaisuuserien siirtäminen – tai vuokraaminen – uudelle yritykselle ei ole merkki takaisinperintäpäätöksen kiertämisestä, jos

—

ei ole tehty maksukyvyttömän yrityksen omaisuuserien arvon pienentämiseksi mitään sellaista, josta olisi koitunut hyötyä uudelle yritykselle ja haittaa velkojille (koska selvitystilan tarkoitus on maksimoida omaisuuserien myyntituotot, jotta velkojien saatavia voidaan maksaa takaisin mahdollisimman paljon)

| — | julkisia velkojia (joilla on sisämarkkinoille soveltumattomaan tukeen liittyviä saatavia) ei ole syrjitty aiheettomasti muihin velkojiin nähden (joita ovat mahdollisesti uusi yritys tai sen perustajat) maksukyvyttömyysmenettelyjen yhteydessä. |
| --- | --- |

—

julkisia velkojia (joilla on sisämarkkinoille soveltumattomaan tukeen liittyviä saatavia) ei ole syrjitty aiheettomasti muihin velkojiin nähden (joita ovat mahdollisesti uusi yritys tai sen perustajat) maksukyvyttömyysmenettelyjen yhteydessä.

| (273) | Tässä tapauksessa






  — | vuokran suuruus määritettiin kahden ulkoisen arvioinnin perusteella. Toisen arvioinnin jälkeen sitä tarkistettiin ylöspäin, mikä perustui vuokratun laitteiston perusteelliseen tarkastukseen. Ei ole kuitenkaan merkkejä siitä, että hinta, jolla Airport Handling vuokrasi SEAHin omaisuuseriä, olisi poikennut normaaleista markkinaolosuhteista. |
| --- | --- | --- |

(273)

Tässä tapauksessa

—

vuokran suuruus määritettiin kahden ulkoisen arvioinnin perusteella. Toisen arvioinnin jälkeen sitä tarkistettiin ylöspäin, mikä perustui vuokratun laitteiston perusteelliseen tarkastukseen. Ei ole kuitenkaan merkkejä siitä, että hinta, jolla Airport Handling vuokrasi SEAHin omaisuuseriä, olisi poikennut normaaleista markkinaolosuhteista.

| — | Ei ole myöskään merkkejä siitä, että selvittäjän aloitteesta toteutetuilla toimilla olisi petkutettu velkojia tai että ne olisivat olleet omiaan pienentämään SEAHin omaisuuserien arvoa. Kuten jäljempänä osoitetaan tarkemmin, erityisesti kaikki käytettävissä olevat tiedot osoittivat, että SEAHin omaisuuserien myymiseksi järjestettiin asianmukaiset tarjouskilpailut ja kaikilla potentiaalisilla kiinnostuneilla ostajilla oli mahdollisuus tehdä tarjous. Se, että vuokran suuruuden määrittivät ulkoiset asiantuntijat ja että sitä tarkistettiin ylöspäin toisen arvioinnin jälkeen, sekä se, ettei SEAHin selvittäjä ollut valmis antamaan Airport Handlingille hyvitystä laitteiden ostohinnasta, osoittaa, että selvittäjän organisoiman myyntijärjestelyn tavoitteena oli kyseessä olevien omaisuuserien tuottojen maksimointi SEAHin velkojien eduksi, eikä se johtanut siihen, että tietty taloudellinen etu olisi siirtynyt Airport Handlingille. |
| --- | --- |

—

Ei ole myöskään merkkejä siitä, että selvittäjän aloitteesta toteutetuilla toimilla olisi petkutettu velkojia tai että ne olisivat olleet omiaan pienentämään SEAHin omaisuuserien arvoa. Kuten jäljempänä osoitetaan tarkemmin, erityisesti kaikki käytettävissä olevat tiedot osoittivat, että SEAHin omaisuuserien myymiseksi järjestettiin asianmukaiset tarjouskilpailut ja kaikilla potentiaalisilla kiinnostuneilla ostajilla oli mahdollisuus tehdä tarjous. Se, että vuokran suuruuden määrittivät ulkoiset asiantuntijat ja että sitä tarkistettiin ylöspäin toisen arvioinnin jälkeen, sekä se, ettei SEAHin selvittäjä ollut valmis antamaan Airport Handlingille hyvitystä laitteiden ostohinnasta, osoittaa, että selvittäjän organisoiman myyntijärjestelyn tavoitteena oli kyseessä olevien omaisuuserien tuottojen maksimointi SEAHin velkojien eduksi, eikä se johtanut siihen, että tietty taloudellinen etu olisi siirtynyt Airport Handlingille.

| — | Lisäksi komissio toteaa, ettei kukaan asianomaisista osapuolista väittänyt, että selvitysmenettelyllä olisi loukattu velkojien oikeuksia tai vähennetty SEAHin omistamien omaisuuserien arvoa taikka että nämä omaisuuserät olisi vuokrattu Airport Handlingille markkinahintoja pienempään hintaan. SEAHin maahuolintakalusto koostui noin 4 000 omaisuuserästä. Italian alun perin ilmoittaman suunnitelman mukaan SEAH aikoi vuokrata nämä omaisuuserät markkinahintaan sen mukaan, miten niiden myynti avoimilla markkinoilla etenisi selvitysmenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Lisäksi komissio toteaa, ettei kukaan asianomaisista osapuolista väittänyt, että selvitysmenettelyllä olisi loukattu velkojien oikeuksia tai vähennetty SEAHin omistamien omaisuuserien arvoa taikka että nämä omaisuuserät olisi vuokrattu Airport Handlingille markkinahintoja pienempään hintaan. SEAHin maahuolintakalusto koostui noin 4 000 omaisuuserästä. Italian alun perin ilmoittaman suunnitelman mukaan SEAH aikoi vuokrata nämä omaisuuserät markkinahintaan sen mukaan, miten niiden myynti avoimilla markkinoilla etenisi selvitysmenettelyn yhteydessä.

7.1.2.2   SEAHin omaisuuserien vuokraus Airport Handlingille – vuokran määrittäminen

SEAHin omaisuuserien vuokraus Airport Handlingille – vuokran määrittäminen

| (274) | Tarjouskilpailumenettelyn tuloksettomuuden vuoksi maahuolintalaitteet vuokrattiin Airport Handlingille vuokrasopimuksella, jonka oli alun perin määrä päättyä 31 päivänä elokuuta 2015. |
| --- | --- |

(274)

Tarjouskilpailumenettelyn tuloksettomuuden vuoksi maahuolintalaitteet vuokrattiin Airport Handlingille vuokrasopimuksella, jonka oli alun perin määrä päättyä 31 päivänä elokuuta 2015.

| (275) | Oikeuskäytännön mukaan se, että jokin yritys on vuokrannut tietyksi ajaksi osan tai kaikki maksukyvyttömän yrityksen omaisuuseristä, ei välttämättä tarkoita, että uusi yritys olisi saanut kilpailuetua, joka liittyisi vuokraajalle aiemmin myönnettyyn tukeen (33). Se, että tuensaaja vuokraa omaisuuserät yritykselle, joka harjoittaa samanlaista toimintaa, ei ole osoitus taloudellisesta jatkuvuudesta, jos vuokrahinta vastaa markkinahintoja. Jos vuokrahinta, jonka uusi yritys maksaa tuensaajalle, on kuitenkin markkinahintoja pienempi, tämä voi kuitenkin olla osoitus taloudellisesta jatkuvuudesta siinä mielessä, että laittoman ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen saajalle koituneen edun voidaan katsoa siirtyneen kokonaan tai osittain uudelle yritykselle markkinahintaa pienemmän hinnan kautta. |
| --- | --- |

(275)

Oikeuskäytännön mukaan se, että jokin yritys on vuokrannut tietyksi ajaksi osan tai kaikki maksukyvyttömän yrityksen omaisuuseristä, ei välttämättä tarkoita, että uusi yritys olisi saanut kilpailuetua, joka liittyisi vuokraajalle aiemmin myönnettyyn tukeen (33). Se, että tuensaaja vuokraa omaisuuserät yritykselle, joka harjoittaa samanlaista toimintaa, ei ole osoitus taloudellisesta jatkuvuudesta, jos vuokrahinta vastaa markkinahintoja. Jos vuokrahinta, jonka uusi yritys maksaa tuensaajalle, on kuitenkin markkinahintoja pienempi, tämä voi kuitenkin olla osoitus taloudellisesta jatkuvuudesta siinä mielessä, että laittoman ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen saajalle koituneen edun voidaan katsoa siirtyneen kokonaan tai osittain uudelle yritykselle markkinahintaa pienemmän hinnan kautta.

33

| (276) | Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että SEAH ja toimitsijamies neuvottelivat vuokrasopimuksen markkinaehtoisesti. Lisäksi vuokra määritettiin kahden peräkkäisen ulkoisen arvotuksen perusteella. Vahvistaakseen, että ensimmäinen arviointi, jossa vuotuiseksi vuokraksi oli määritetty [...] (*1) euroa, on asianmukainen, SEAH ja Airport Handling antoivat yhdessä E&Y:lle toimeksiannon arvioida vuokran suuruus uudestaan. Tässä toisessa arvioinnissa suositeltiin ensin [...] (*1) vuokraa, joka olisi [...] (*1) euroa. Kun SEAH ja Airport Handling olivat sopineet toisen arvioinnin laajentamisesta siten, että siinä otettaisiin huomioon uudet, laitteiden toimitusraporteista saadut tiedot, asiantuntijat totesivat, ettei osa koneista ja laitteista ollut enää käyttökelpoisia. Siksi asiantuntijat tarkistivat alkuperäistä arviotaan [...] (*1) alaspäin [...] (*1) euroon. Tämän toisen arviointiraportin perusteella SEAH ja Airport Handling sopivat, että vuokraa pienennetään [...] (*1) euroon vuodessa. |
| --- | --- |

(276)

Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että SEAH ja toimitsijamies neuvottelivat vuokrasopimuksen markkinaehtoisesti. Lisäksi vuokra määritettiin kahden peräkkäisen ulkoisen arvotuksen perusteella. Vahvistaakseen, että ensimmäinen arviointi, jossa vuotuiseksi vuokraksi oli määritetty [...] (*1) euroa, on asianmukainen, SEAH ja Airport Handling antoivat yhdessä E&Y:lle toimeksiannon arvioida vuokran suuruus uudestaan. Tässä toisessa arvioinnissa suositeltiin ensin [...] (*1) vuokraa, joka olisi [...] (*1) euroa. Kun SEAH ja Airport Handling olivat sopineet toisen arvioinnin laajentamisesta siten, että siinä otettaisiin huomioon uudet, laitteiden toimitusraporteista saadut tiedot, asiantuntijat totesivat, ettei osa koneista ja laitteista ollut enää käyttökelpoisia. Siksi asiantuntijat tarkistivat alkuperäistä arviotaan [...] (*1) alaspäin [...] (*1) euroon. Tämän toisen arviointiraportin perusteella SEAH ja Airport Handling sopivat, että vuokraa pienennetään [...] (*1) euroon vuodessa.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (277) | Käytettävissä olevat tiedot siis osoittavat, että SEAH ja Airport Handling neuvottelivat vuokrasta markkinaehtoisesti ja tukeutuivat kyseisten omaisuuserien arvoa koskeviin asiantuntijaraportteihin. Se, että toista arviointia tarkistettiin kummankin osapuolen yhteisestä pyynnöstä, osoittaa, että kumpikin osapuoli pyrki pitämään vuokran mahdollisimman pitkälle markkinaolosuhteiden mukaisena ja ehkäisemään mahdollisen epäilyksen vehkeilystä. Näin ollen komissio katsoo, että sovittu vuokra on vähintään markkinahinnan suuruinen. |
| --- | --- |

(277)

Käytettävissä olevat tiedot siis osoittavat, että SEAH ja Airport Handling neuvottelivat vuokrasta markkinaehtoisesti ja tukeutuivat kyseisten omaisuuserien arvoa koskeviin asiantuntijaraportteihin. Se, että toista arviointia tarkistettiin kummankin osapuolen yhteisestä pyynnöstä, osoittaa, että kumpikin osapuoli pyrki pitämään vuokran mahdollisimman pitkälle markkinaolosuhteiden mukaisena ja ehkäisemään mahdollisen epäilyksen vehkeilystä. Näin ollen komissio katsoo, että sovittu vuokra on vähintään markkinahinnan suuruinen.

7.1.2.3   Airport Handlingin ostama osuus SEAHin omaisuuseristä – ostohinta

Airport Handlingin ostama osuus SEAHin omaisuuseristä – ostohinta

| (278) | Airport Handling osti omaisuuseriä sen jälkeen, kun tarjouskilpailu oli päättynyt tuloksetta ja kun vuokrasopimus oli päättynyt. Komissio arvioi, saiko Airport Handling tästä liiketoimesta mahdollista etua, joka perustui SEAHille aiemmin myönnettyyn laittomaan tukeen. Arviointi alkaa siitä oletuksesta, että edun mahdollisuus on suljettu pois, jos ostohinta [...] (*1) euroa vastaa vähintään markkinahintaa. |
| --- | --- |

(278)

Airport Handling osti omaisuuseriä sen jälkeen, kun tarjouskilpailu oli päättynyt tuloksetta ja kun vuokrasopimus oli päättynyt. Komissio arvioi, saiko Airport Handling tästä liiketoimesta mahdollista etua, joka perustui SEAHille aiemmin myönnettyyn laittomaan tukeen. Arviointi alkaa siitä oletuksesta, että edun mahdollisuus on suljettu pois, jos ostohinta [...] (*1) euroa vastaa vähintään markkinahintaa.

*1

| (279) | SEAHin omaisuuseriä koskeva kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistiin 12 päivänä marraskuuta 2014Euroopan unionin virallisen lehden täydennysosassa. Koska nimikkeitä oli paljon, selvittäjä päätti riippumattoman konsulttiyhtiö IMQ:n avustamana jakaa nimikkeet yhdeksään erään. SEAHin mukaan tämän syynä oli välttää liiallisesta hajanaisuudesta johtuva tehottomuus. Koska tavoitteena oli saada mahdollisimman paljon tarjouksia, kukin erä määriteltiin omaisuuserien itsenäiseksi yhdistelmäksi, joka sisältää täydentäviä ja arvoltaan vaihtelevia nimikkeitä. Ulkopuolinen asiantuntija oli asettanut jokaiselle erälle vähimmäishinnan. |
| --- | --- |

(279)

SEAHin omaisuuseriä koskeva kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistiin 12 päivänä marraskuuta 2014Euroopan unionin virallisen lehden täydennysosassa. Koska nimikkeitä oli paljon, selvittäjä päätti riippumattoman konsulttiyhtiö IMQ:n avustamana jakaa nimikkeet yhdeksään erään. SEAHin mukaan tämän syynä oli välttää liiallisesta hajanaisuudesta johtuva tehottomuus. Koska tavoitteena oli saada mahdollisimman paljon tarjouksia, kukin erä määriteltiin omaisuuserien itsenäiseksi yhdistelmäksi, joka sisältää täydentäviä ja arvoltaan vaihtelevia nimikkeitä. Ulkopuolinen asiantuntija oli asettanut jokaiselle erälle vähimmäishinnan.

Euroopan unionin virallisen lehden

| (280) | Myyntimenettely oli rajattu huolintayhtiöihin, lentoaseman pitäjiin, lentoyhtiöihin, myytävänä olevien laitteiden valmistajiin, jälleenmyyjiin ja vuokrausyrityksiin, jotka täyttivät tietyt vähimmäisvakavaraisuutta koskevat kriteerit. |
| --- | --- |

(280)

Myyntimenettely oli rajattu huolintayhtiöihin, lentoaseman pitäjiin, lentoyhtiöihin, myytävänä olevien laitteiden valmistajiin, jälleenmyyjiin ja vuokrausyrityksiin, jotka täyttivät tietyt vähimmäisvakavaraisuutta koskevat kriteerit.

| (281) | Italian mukaan tarjouskilpailussa ei saatu virallista kiinnostuksenilmaisua. SEAH sai vain epävirallisia yhteydenottoja kolmansilta osapuolilta, jotka halusivat selvittää mahdollisuuden ostaa vain tiettyjä omaisuuseriä kuitenkin tarjouskilpailuilmoituksessa ilmoitettua alhaisempaan hintaan. Nämä asiakirjat toimitettiin komissiolle tutkinnan aikana. |
| --- | --- |

(281)

Italian mukaan tarjouskilpailussa ei saatu virallista kiinnostuksenilmaisua. SEAH sai vain epävirallisia yhteydenottoja kolmansilta osapuolilta, jotka halusivat selvittää mahdollisuuden ostaa vain tiettyjä omaisuuseriä kuitenkin tarjouskilpailuilmoituksessa ilmoitettua alhaisempaan hintaan. Nämä asiakirjat toimitettiin komissiolle tutkinnan aikana.

| (282) | Italia totesi, että tarjouskilpailun kielteisen tuloksen jälkeen SEAHin selvittäjä yritti herättää SEAHin omaisuuserien mahdollisten ostajien kiinnostuksen ottamalla yhteyttä tiettyihin huolintapalvelualalla toimiviin yrityksiin sekä niihin toimijoihin, jotka olivat epämuodollisesti ilmaisseet kiinnostuksensa tarjouskilpailumenettelyn aikana. Selvittäjä antoi näille tahoille myös datahuoneen käyttöoikeudet ja mahdollisuuden tutustua omaisuuseriin paikan päällä. |
| --- | --- |

(282)

Italia totesi, että tarjouskilpailun kielteisen tuloksen jälkeen SEAHin selvittäjä yritti herättää SEAHin omaisuuserien mahdollisten ostajien kiinnostuksen ottamalla yhteyttä tiettyihin huolintapalvelualalla toimiviin yrityksiin sekä niihin toimijoihin, jotka olivat epämuodollisesti ilmaisseet kiinnostuksensa tarjouskilpailumenettelyn aikana. Selvittäjä antoi näille tahoille myös datahuoneen käyttöoikeudet ja mahdollisuuden tutustua omaisuuseriin paikan päällä.

| (283) | Tämän tuloksena saatiin muutamia ilmoituksia kiinnostuksesta ostaa SEAHin laitteita, mutta tarjotut hinnat olivat yhä tarjouskilpailussa ilmoitettuja hintoja pienemmät. Lopulta ainoa uskottava ostaja, joka oli kiinnostunut SEAHin laitteiden ostamisesta, oli Airport Handling. |
| --- | --- |

(283)

Tämän tuloksena saatiin muutamia ilmoituksia kiinnostuksesta ostaa SEAHin laitteita, mutta tarjotut hinnat olivat yhä tarjouskilpailussa ilmoitettuja hintoja pienemmät. Lopulta ainoa uskottava ostaja, joka oli kiinnostunut SEAHin laitteiden ostamisesta, oli Airport Handling.

| (284) | Komissio arvioi, oliko kyseinen tarjouskilpailumenettely tosiasiallisesti kohdistettu markkinoille, jotta sen tuloksettomuutta voitaisiin pitää osoituksena siitä, etteivät markkinoilla ollut kiinnostusta ostaa SEAHin omaisuuseriä. Komissio katsoo, että tarjouskilpailumenettely on tosiasiallisesti avoin markkinoille ja että se tähtää tuottojen maksimointiin, jos menettely on avoin, läpinäkyvä, syrjimätön ja ehdoton. |
| --- | --- |

(284)

Komissio arvioi, oliko kyseinen tarjouskilpailumenettely tosiasiallisesti kohdistettu markkinoille, jotta sen tuloksettomuutta voitaisiin pitää osoituksena siitä, etteivät markkinoilla ollut kiinnostusta ostaa SEAHin omaisuuseriä. Komissio katsoo, että tarjouskilpailumenettely on tosiasiallisesti avoin markkinoille ja että se tähtää tuottojen maksimointiin, jos menettely on avoin, läpinäkyvä, syrjimätön ja ehdoton.

| (285) | Kyseisen menettelyn avoimuudesta komissio toteaa, että myynti-ilmoitus julkaistiin Euroopan unionin virallisen lehden täydennysosassa. Näin ollen sille oli annettu riittävän laajaa julkisuutta. |
| --- | --- |

(285)

Kyseisen menettelyn avoimuudesta komissio toteaa, että myynti-ilmoitus julkaistiin Euroopan unionin virallisen lehden täydennysosassa. Näin ollen sille oli annettu riittävän laajaa julkisuutta.

Euroopan unionin virallisen lehden

| (286) | Menettely oli kuitenkin rajattu tietyntyyppisiin ostajiin eli huolintayhtiöihin, lentoasemien pitäjiin, lentoyhtiöihin, tuottajiin, jälleenmyyjiin ja vuokrausyrityksiin, jotka täyttävät tietyt vähimmäisvakavaraisuutta koskevat kriteerit (edellä johdanto-osan 193 kappale). |
| --- | --- |

(286)

Menettely oli kuitenkin rajattu tietyntyyppisiin ostajiin eli huolintayhtiöihin, lentoasemien pitäjiin, lentoyhtiöihin, tuottajiin, jälleenmyyjiin ja vuokrausyrityksiin, jotka täyttävät tietyt vähimmäisvakavaraisuutta koskevat kriteerit (edellä johdanto-osan 193 kappale).

| (287) | Italian viranomaiset eivät ole esittäneet päteviä syitä sille, miksi mahdolliset ostajat oli rajattu näin etukäteen. Näin ollen tarjouskilpailumenettely ei ollut täysin avoin, koska kelpoisuuskriteerit ovat voineet rajoittaa tarjouskilpailumenettelyä siten, ettei julkinen omistaja voinut olla varma siitä, saako se taloudellisesti kaikkein suotuisimman tarjouksen. |
| --- | --- |

(287)

Italian viranomaiset eivät ole esittäneet päteviä syitä sille, miksi mahdolliset ostajat oli rajattu näin etukäteen. Näin ollen tarjouskilpailumenettely ei ollut täysin avoin, koska kelpoisuuskriteerit ovat voineet rajoittaa tarjouskilpailumenettelyä siten, ettei julkinen omistaja voinut olla varma siitä, saako se taloudellisesti kaikkein suotuisimman tarjouksen.

| (288) | Käytännössä komissio kuitenkin katsoo, ettei ole viitteitä siitä, että jos tarjouskilpailua ei olisi rajattu maahuolintayhtiöihin tai maahuolinta-alaan liittyviin toimialoihin, tarjouskilpailu olisi ollut tuloksekas. Tämän vahvistaa se seikka, ettei myöskään yrityksillä saada tarjoajia epävirallisesti tarjousmenettelyn ulkopuolelta onnistuttu saamaan tarjouksia pyydetyillä hinnoilla. |
| --- | --- |

(288)

Käytännössä komissio kuitenkin katsoo, ettei ole viitteitä siitä, että jos tarjouskilpailua ei olisi rajattu maahuolintayhtiöihin tai maahuolinta-alaan liittyviin toimialoihin, tarjouskilpailu olisi ollut tuloksekas. Tämän vahvistaa se seikka, ettei myöskään yrityksillä saada tarjoajia epävirallisesti tarjousmenettelyn ulkopuolelta onnistuttu saamaan tarjouksia pyydetyillä hinnoilla.

| (289) | SEAHin selvittäjä sai ilmoituksia kiinnostuksesta ostaa SEAHin laitteita tarjouskilpailumenettelyssä ilmoitettuja pienemmillä hinnoilla. Tämä on riittävä osoitus siitä, etteivät alun perin kriteerit täyttävien tarjoajien ulkopuoliset markkinatoimijat olleet valmiita maksamaan SEAHin pyytämää hintaa. |
| --- | --- |

(289)

SEAHin selvittäjä sai ilmoituksia kiinnostuksesta ostaa SEAHin laitteita tarjouskilpailumenettelyssä ilmoitettuja pienemmillä hinnoilla. Tämä on riittävä osoitus siitä, etteivät alun perin kriteerit täyttävien tarjoajien ulkopuoliset markkinatoimijat olleet valmiita maksamaan SEAHin pyytämää hintaa.

| (290) | Edellä kuvattu tulos kummastakin myyntimenettelystä sekä SEAHin myyjänä ja Airport Handlingin ostajana käymät neuvottelut osoittavat, että alkuperäinen pyydetty hinta oli suurempi kuin mitä markkinatoimijat olivat valmiita maksamaan. Erityisesti SEAHin selvittäjä neuvotteli myyjänä markkinaehtoisesti, jotta kyseisten omaisuuserien myynnistä saataisiin mahdollisimman suuri taloudellinen hyöty. Italian viranomaisten toimittajat asiakirjat osoittavat, että Airport Handlingin tekemä tarjous oli taloudellisesti edullisin tarjous, jonka SEAH oli saanut. Airport Handlingilla oli puolestaan taloudelliset syyt hankkia omaisuuserät huolimatta siitä, että SEAH kieltäytyi antamasta alennusta tai suotuisammat maksuehdot. Ostohinnan voidaan katsoa olevan vähintään markkinahinnan suuruinen. Näin ollen ei siis ole viitteitä siitä, että ostaessaan osan SEAHin omaisuuseristä Airport Handling olisi saanut minkäänlaista etua, joka olisi peräisin SEAHille aiemmin myönnetystä laittomasta tuesta. |
| --- | --- |

(290)

Edellä kuvattu tulos kummastakin myyntimenettelystä sekä SEAHin myyjänä ja Airport Handlingin ostajana käymät neuvottelut osoittavat, että alkuperäinen pyydetty hinta oli suurempi kuin mitä markkinatoimijat olivat valmiita maksamaan. Erityisesti SEAHin selvittäjä neuvotteli myyjänä markkinaehtoisesti, jotta kyseisten omaisuuserien myynnistä saataisiin mahdollisimman suuri taloudellinen hyöty. Italian viranomaisten toimittajat asiakirjat osoittavat, että Airport Handlingin tekemä tarjous oli taloudellisesti edullisin tarjous, jonka SEAH oli saanut. Airport Handlingilla oli puolestaan taloudelliset syyt hankkia omaisuuserät huolimatta siitä, että SEAH kieltäytyi antamasta alennusta tai suotuisammat maksuehdot. Ostohinnan voidaan katsoa olevan vähintään markkinahinnan suuruinen. Näin ollen ei siis ole viitteitä siitä, että ostaessaan osan SEAHin omaisuuseristä Airport Handling olisi saanut minkäänlaista etua, joka olisi peräisin SEAHille aiemmin myönnetystä laittomasta tuesta.

7.1.2.4   Päätelmä markkinahinnasta mahdollisena osoittimena taloudellisesta jatkuvuudesta

Päätelmä markkinahinnasta mahdollisena osoittimena taloudellisesta jatkuvuudesta

| (291) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vuokrauksen ja sitä seuranneen myynnin olosuhteet sulkevat pois sen, että SEAHilta olisi siirtynyt taloudellista etua Airport Handlingille. Näin ollen vuokrahintaa ja ostohintaa ei voida pitää osoittimena taloudellisesta jatkuvuudesta tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(291)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vuokrauksen ja sitä seuranneen myynnin olosuhteet sulkevat pois sen, että SEAHilta olisi siirtynyt taloudellista etua Airport Handlingille. Näin ollen vuokrahintaa ja ostohintaa ei voida pitää osoittimena taloudellisesta jatkuvuudesta tässä tapauksessa.

7.1.3   Osakkaiden henkilöllisyys

Osakkaiden henkilöllisyys

| (292) | Komissio totesi vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Italia ryhtyi siirtämään Airport Handlingin hallintoa riippumattomalle toimitsijamiehelle kolmen vuoden ajaksi (34). Lisäksi Italia ehdotti, että 20:tä prosenttia Airport Handlingin osakepääomasta tarjottaisiin sijoittajille. Komissio katsoi, että ensinnäkin maahuolintaliiketoiminnalla olisi sama omistaja, SEA, ja toiseksi, että Italian ehdotus tarjota 20:tä prosenttia pääomasta uudelle maahuolintapalvelujen tarjoajalle ei riittänyt takaamaan taloudellisen jatkuvuuden katkeamista SEAHista, koska ensinnäkin ehdotus on rajattu vain vähemmistöosakkuuteen ja toiseksi tältä osin ei ole annettu minkäänlaisia takuita. Lisäksi tämänkaltainen omistuspohjan laajentaminen olisi mahdollista vasta, kun Airport Handling toimisi markkinoilla. |
| --- | --- |

(292)

Komissio totesi vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Italia ryhtyi siirtämään Airport Handlingin hallintoa riippumattomalle toimitsijamiehelle kolmen vuoden ajaksi (34). Lisäksi Italia ehdotti, että 20:tä prosenttia Airport Handlingin osakepääomasta tarjottaisiin sijoittajille. Komissio katsoi, että ensinnäkin maahuolintaliiketoiminnalla olisi sama omistaja, SEA, ja toiseksi, että Italian ehdotus tarjota 20:tä prosenttia pääomasta uudelle maahuolintapalvelujen tarjoajalle ei riittänyt takaamaan taloudellisen jatkuvuuden katkeamista SEAHista, koska ensinnäkin ehdotus on rajattu vain vähemmistöosakkuuteen ja toiseksi tältä osin ei ole annettu minkäänlaisia takuita. Lisäksi tämänkaltainen omistuspohjan laajentaminen olisi mahdollista vasta, kun Airport Handling toimisi markkinoilla.

34

| (293) | Tutkinnan aikana Italia väitti, että säätiön perustaminen takaisi, ettei SEAHin ja Airport Handlingin välillä olisi jatkuvuutta. Toimitsijamies varmistaisi, että SEAn omistusosuutta Airport Handlingista hallinnoitaisiin riippumattomasti, koska määräysvalta yhtiöstä olisi yksin toimitsijamiehellä. Näin varmistettaisiin myös se, ettei Airport Handlingin ja SEA-konsernin välillä olisi riippumattomuutta heikentäviä etunäkökohtia ja/tai tiedonkulkua. |
| --- | --- |

(293)

Tutkinnan aikana Italia väitti, että säätiön perustaminen takaisi, ettei SEAHin ja Airport Handlingin välillä olisi jatkuvuutta. Toimitsijamies varmistaisi, että SEAn omistusosuutta Airport Handlingista hallinnoitaisiin riippumattomasti, koska määräysvalta yhtiöstä olisi yksin toimitsijamiehellä. Näin varmistettaisiin myös se, ettei Airport Handlingin ja SEA-konsernin välillä olisi riippumattomuutta heikentäviä etunäkökohtia ja/tai tiedonkulkua.

| (294) | Komissio arvioi kyseisen tapauksen omistajan henkilöllisyyden aikajärjestykseen liittyvät ja sisällölliset piirteet. |
| --- | --- |

(294)

Komissio arvioi kyseisen tapauksen omistajan henkilöllisyyden aikajärjestykseen liittyvät ja sisällölliset piirteet.

| (295) | Aikajärjestyksen osalta komissio toteaa, että SEA perusti Airport Handlingin 9 päivänä syyskuuta 2013. Säätiö perustettiin 30 päivänä kesäkuuta 2014. ja säätiön perustamiskirja allekirjoitettiin samana päivänä. Komissio panee merkille, että säätiö otti vastatakseen Airport Handlingin varsinaisesta hallinnosta myöhemmin, vasta 27 päivänä elokuuta 2014, kun SEA siirsi koko omistusosuutensa Airport Handlingista säätiölle ja nimitti toimitsijamiehen. Toimitsijamies vuorostaan nimitti Airport Handlingille uuden hallituksen. Airport Handling aloitti toimintansa muutama päivä myöhemmin, 1 päivänä syyskuuta 2014. Komissio kuitenkin toteaa, että käytettävissä olevien tietojen mukaan yritys oli jo harjoittanut taloudellista toimintaa tarjoamalla palvelujaan markkinoilla ennen tätä päivämäärää, ilmeisesti jo huhtikuussa 2014, jolloin oli tehty joukko palvelusopimuksia [...] (*1) (35). Toisaalta tuolloin Airport Handling oli kuitenkin kokonaan SEAn omistama ja sen määräysvallassa. |
| --- | --- |

(295)

Aikajärjestyksen osalta komissio toteaa, että SEA perusti Airport Handlingin 9 päivänä syyskuuta 2013. Säätiö perustettiin 30 päivänä kesäkuuta 2014. ja säätiön perustamiskirja allekirjoitettiin samana päivänä. Komissio panee merkille, että säätiö otti vastatakseen Airport Handlingin varsinaisesta hallinnosta myöhemmin, vasta 27 päivänä elokuuta 2014, kun SEA siirsi koko omistusosuutensa Airport Handlingista säätiölle ja nimitti toimitsijamiehen. Toimitsijamies vuorostaan nimitti Airport Handlingille uuden hallituksen. Airport Handling aloitti toimintansa muutama päivä myöhemmin, 1 päivänä syyskuuta 2014. Komissio kuitenkin toteaa, että käytettävissä olevien tietojen mukaan yritys oli jo harjoittanut taloudellista toimintaa tarjoamalla palvelujaan markkinoilla ennen tätä päivämäärää, ilmeisesti jo huhtikuussa 2014, jolloin oli tehty joukko palvelusopimuksia [...] (*1) (35). Toisaalta tuolloin Airport Handling oli kuitenkin kokonaan SEAn omistama ja sen määräysvallassa.

*1

35

| (296) | Omistajuuden ja määräysvallan säätiölle siirtämisen sisällöllisten näkökohtien osalta komissio arvioi, oliko se, että toimitsijamies johti Airport Handlingia hetken väliaikaisesti ennen kuin se aloitti toimintansa, riittävä peruste, jotta voidaan sulkea pois mahdollisuus, että SEA pystyisi käyttämään oikeuksiaan Airport Handlingin hallinnossa siinä mielessä, että se voi tehdä yksipuolisesti kaupallisia päätöksiä. Tältä osin komissio toteaa seuraavaa: |
| --- | --- |

(296)

Omistajuuden ja määräysvallan säätiölle siirtämisen sisällöllisten näkökohtien osalta komissio arvioi, oliko se, että toimitsijamies johti Airport Handlingia hetken väliaikaisesti ennen kuin se aloitti toimintansa, riittävä peruste, jotta voidaan sulkea pois mahdollisuus, että SEA pystyisi käyttämään oikeuksiaan Airport Handlingin hallinnossa siinä mielessä, että se voi tehdä yksipuolisesti kaupallisia päätöksiä. Tältä osin komissio toteaa seuraavaa:

| (297) | Säätiön perustamiskirjan mukaan toimitsijamiehen toimintaan sovelletaan tiettyjä sisällöllisiä rajoitteita, joiden mukaan sen ei tarvitse tutkia,






  — | ovatko SEAn edustajat osallistuneet neuvotteluihin niiden työntekijöiden kanssa, jotka Airport Handlingin oli määrä palkata |
| --- | --- | --- |

(297)

Säätiön perustamiskirjan mukaan toimitsijamiehen toimintaan sovelletaan tiettyjä sisällöllisiä rajoitteita, joiden mukaan sen ei tarvitse tutkia,

—

ovatko SEAn edustajat osallistuneet neuvotteluihin niiden työntekijöiden kanssa, jotka Airport Handlingin oli määrä palkata

| — | ulkoistaako SEA työntekijöitä Airport Handlingille, sen toimitusjohtaja mukaan luettuna |
| --- | --- |

—

ulkoistaako SEA työntekijöitä Airport Handlingille, sen toimitusjohtaja mukaan luettuna

| — | jatkaako SEA tiettyjen keskeisten palvelujen, kuten sijoittajasuhteiden hoitamisen ja asiakaspalvelun, tarjoamista |
| --- | --- |

—

jatkaako SEA tiettyjen keskeisten palvelujen, kuten sijoittajasuhteiden hoitamisen ja asiakaspalvelun, tarjoamista

| — | ovatko rahoituspäätökset kokonaan SEAn harkintavallassa. |
| --- | --- |

—

ovatko rahoituspäätökset kokonaan SEAn harkintavallassa.

| (298) | Lisäksi Airport Handlingia johtaa SEAn ilmailuliiketoiminnan kehitysosaston entinen päällikkö, vaikka säätiön perustamiskirjan mukaan Airport Handlingin hallinnon on määrä olla erillään SEAHin hallinnosta. |
| --- | --- |

(298)

Lisäksi Airport Handlingia johtaa SEAn ilmailuliiketoiminnan kehitysosaston entinen päällikkö, vaikka säätiön perustamiskirjan mukaan Airport Handlingin hallinnon on määrä olla erillään SEAHin hallinnosta.

| (299) | Komissio toteaa, että SEA lähetti Airport Handlingiin kaksi työntekijää ylimmästä johdosta. He kumpikin ovat tällä hetkellä ylimmän johdon tehtävissä Airport Handlingissa. Italian mukaan SEAn ja kyseisten johtajien välillä ei ole hierarkkista suhdetta eivätkä johtajat toimi millään tavoin SEAn hyväksi. Airport Handling määrittää myös johtajien palkat itsenäisesti. |
| --- | --- |

(299)

Komissio toteaa, että SEA lähetti Airport Handlingiin kaksi työntekijää ylimmästä johdosta. He kumpikin ovat tällä hetkellä ylimmän johdon tehtävissä Airport Handlingissa. Italian mukaan SEAn ja kyseisten johtajien välillä ei ole hierarkkista suhdetta eivätkä johtajat toimi millään tavoin SEAn hyväksi. Airport Handling määrittää myös johtajien palkat itsenäisesti.

| (300) | Italian mukaan SEAn päätökseen lähettää nämä johtajat Airport Handlingiin vaikuttivat Italian ehdotukset Airport Handlingin pääoman tarjoamisesta kolmansille osapuolille. Sitä varten oli tarpeen varmistaa yhtäältä, että Airport Handlingin johto oli täysin pätevää, ja toisaalta, että johtajien palvelussuhteen ehdot olivat joustavat. Italia selvensi, että Airport Handling allekirjoitti SEAn kanssa sopimukset [...] (*1) työntekijän lähettämisestä. |
| --- | --- |

(300)

Italian mukaan SEAn päätökseen lähettää nämä johtajat Airport Handlingiin vaikuttivat Italian ehdotukset Airport Handlingin pääoman tarjoamisesta kolmansille osapuolille. Sitä varten oli tarpeen varmistaa yhtäältä, että Airport Handlingin johto oli täysin pätevää, ja toisaalta, että johtajien palvelussuhteen ehdot olivat joustavat. Italia selvensi, että Airport Handling allekirjoitti SEAn kanssa sopimukset [...] (*1) työntekijän lähettämisestä.

*1

| (301) | Näin ollen komissio katsoo, että sekä valtuutuksen aikajärjestys että sisällölliset määräykset vahvistavat, että Airport Handlingista sen perustamisvaiheessa ja taloudellisen toiminnan alkaessa SEAlla on ollut siihen määräysvaltaa, jolla on voitu varmistaa jatkuva merkittävä vaikuttaminen sen päivittäiseen hallintoon, vaikka laajuus onkin vaihdellut. |
| --- | --- |

(301)

Näin ollen komissio katsoo, että sekä valtuutuksen aikajärjestys että sisällölliset määräykset vahvistavat, että Airport Handlingista sen perustamisvaiheessa ja taloudellisen toiminnan alkaessa SEAlla on ollut siihen määräysvaltaa, jolla on voitu varmistaa jatkuva merkittävä vaikuttaminen sen päivittäiseen hallintoon, vaikka laajuus onkin vaihdellut.

| (302) | Komissio pani merkille edellä kuvatun investointipuitesopimuksen, jonka toimitsijamies ja yksityinen markkinatoimija D’Nata allekirjoittivat 21 päivänä syyskuuta 2015. Sopimus koski [...] (*1) prosentin osuuden myymistä Airport Handlingista ja oikeutta nimittää suurin osa hallituksen jäsenistä ja myös Airport Handlingin toimitusjohtaja sekä mahdollisuutta ostaa [...] (*1) prosentin lisäosuus Airport Handlingista myöhemmin. |
| --- | --- |

(302)

Komissio pani merkille edellä kuvatun investointipuitesopimuksen, jonka toimitsijamies ja yksityinen markkinatoimija D’Nata allekirjoittivat 21 päivänä syyskuuta 2015. Sopimus koski [...] (*1) prosentin osuuden myymistä Airport Handlingista ja oikeutta nimittää suurin osa hallituksen jäsenistä ja myös Airport Handlingin toimitusjohtaja sekä mahdollisuutta ostaa [...] (*1) prosentin lisäosuus Airport Handlingista myöhemmin.

*1

*1

| (303) | D’Nata saa tosiasiallisen määräysvallan Airport Handlingista, kun se on nimittänyt suurimman osan hallituksen jäsenistä ja myös Airport Handlingin toimitusjohtajan. Lisäksi käytettävissä olevat tiedot tarjouskilpailuprosessista, jonka yksityinen pankki järjesti riippumatta niin SEAsta kuin toimitsijamiehestä, vahvistavat, että D’Nata osti osuuden Airport Handlingista markkinahintaan. Lisäksi käytettävät tiedot vahvistavat, ettei D’Nata ole identtinen SEAn kanssa tai liity siihen muuten. |
| --- | --- |

(303)

D’Nata saa tosiasiallisen määräysvallan Airport Handlingista, kun se on nimittänyt suurimman osan hallituksen jäsenistä ja myös Airport Handlingin toimitusjohtajan. Lisäksi käytettävissä olevat tiedot tarjouskilpailuprosessista, jonka yksityinen pankki järjesti riippumatta niin SEAsta kuin toimitsijamiehestä, vahvistavat, että D’Nata osti osuuden Airport Handlingista markkinahintaan. Lisäksi käytettävät tiedot vahvistavat, ettei D’Nata ole identtinen SEAn kanssa tai liity siihen muuten.

| (304) | Airport Handlingia koskevan määräysvallan siirto SEAlta ja toimitsijamieheltä D’Natalle tapahtui kuitenkin yli kaksi vuotta sen jälkeen, kun SEA oli perustanut Airport Handlingin, ja yli vuosi sen jälkeen, kun yritys oli aloittanut toimintansa. |
| --- | --- |

(304)

Airport Handlingia koskevan määräysvallan siirto SEAlta ja toimitsijamieheltä D’Natalle tapahtui kuitenkin yli kaksi vuotta sen jälkeen, kun SEA oli perustanut Airport Handlingin, ja yli vuosi sen jälkeen, kun yritys oli aloittanut toimintansa.

| (305) | Siksi komissio ei voi tehdä pelkästään osakkaiden henkilöllisyyttä koskevien kriteerien perusteella päätelmää, ettei taloudellista jatkuvuutta ole. Komissio arvioi näitä kriteerejä kuitenkin yhdessä muiden oleellisten kriteerien kanssa päästäkseen selville, voidaanko taloudellisen jatkuvuuden katkeaminen vahvistaa. |
| --- | --- |

(305)

Siksi komissio ei voi tehdä pelkästään osakkaiden henkilöllisyyttä koskevien kriteerien perusteella päätelmää, ettei taloudellista jatkuvuutta ole. Komissio arvioi näitä kriteerejä kuitenkin yhdessä muiden oleellisten kriteerien kanssa päästäkseen selville, voidaanko taloudellisen jatkuvuuden katkeaminen vahvistaa.

7.1.4   Liiketoimen ajoitus

Liiketoimen ajoitus

| (306) | SEAH asetettiin selvitystilaan 1 päivänä heinäkuuta 2014 ja Airport Handling perustettiin 9 päivänä syyskuuta 2013 eli sen jälkeen, kun komissio oli antanut takaisinperintäpäätöksen 12 päivänä joulukuuta 2012. Selvitystilassa oleva yritys jatkoi maahuolintatoimintaa siihen saakka, kunnes Airport Handling aloitti toimintansa 1 päivänä syyskuuta 2014. |
| --- | --- |

(306)

SEAH asetettiin selvitystilaan 1 päivänä heinäkuuta 2014 ja Airport Handling perustettiin 9 päivänä syyskuuta 2013 eli sen jälkeen, kun komissio oli antanut takaisinperintäpäätöksen 12 päivänä joulukuuta 2012. Selvitystilassa oleva yritys jatkoi maahuolintatoimintaa siihen saakka, kunnes Airport Handling aloitti toimintansa 1 päivänä syyskuuta 2014.

| (307) | Näiden tapahtumien ajoitusta voitaisiin siis pitää alustavasti osoituksena siitä, että prosessilla, joka huipentui Airport Handlingin perustamiseen, kierrettiin takaisinperintäpäätös, joka oli annettu ennen kuin tämä prosessi toteutettiin. Komissio kuitenkin muistuttaa, ettei oikeuskäytäntö edellytä komission selvittävän etenkään – ja muiden kriteerien lisäksi – sitä ajankohtaa, jolloin omaisuuserien siirto tapahtui: se on yksi tekijöistä, jotka ”voidaan” ottaa huomioon, kun selvitetään taloudellista jatkuvuutta näiden kahden tahon välillä (36). |
| --- | --- |

(307)

Näiden tapahtumien ajoitusta voitaisiin siis pitää alustavasti osoituksena siitä, että prosessilla, joka huipentui Airport Handlingin perustamiseen, kierrettiin takaisinperintäpäätös, joka oli annettu ennen kuin tämä prosessi toteutettiin. Komissio kuitenkin muistuttaa, ettei oikeuskäytäntö edellytä komission selvittävän etenkään – ja muiden kriteerien lisäksi – sitä ajankohtaa, jolloin omaisuuserien siirto tapahtui: se on yksi tekijöistä, jotka ”voidaan” ottaa huomioon, kun selvitetään taloudellista jatkuvuutta näiden kahden tahon välillä (36).

36

7.1.5   Toimenpiteen taloudellinen logiikka

Toimenpiteen taloudellinen logiikka

| (308) | Käytettävissä olevat tiedot vahvistavat, että Airport Handling pohjimmiltaan jatkaa samantyyppistä liiketoimintaa kuin SEAH eli lentoaseman huolintapalvelujen tarjoamista Linaten ja Malpensan lentoasemilla. |
| --- | --- |

(308)

Käytettävissä olevat tiedot vahvistavat, että Airport Handling pohjimmiltaan jatkaa samantyyppistä liiketoimintaa kuin SEAH eli lentoaseman huolintapalvelujen tarjoamista Linaten ja Malpensan lentoasemilla.

| (309) | Tältä osin komissio viittaa oikeuskäytäntöön, jonka mukaan pelkästään se, että ostaja itse asiassa jatkaa sellaisen yrityksen liiketoimintaa, jolla on velvollisuus maksaa tukea takaisin, ei välttämättä tarkoita, että ensin mainittu yritys saisi viimeksi mainittuun yritykseen liittyvää kilpailuetua. Komission tarkoittamassa tapauksessa ensin mainittu yritys vuokrasi voimalaitoksen markkinahintaan yritykseltä, joka oli saanut tukea lähes kolmen vuoden ajan ennen ensin mainitun yrityksen perustamista (37). Komissio muistuttaa, että nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa Airport Handling ensin vuokrasi ja sitten osti SEAHin omaisuuseriä hintaan, jonka voidaan katsoa olevan vähintään markkinahinnan suuruinen, ja että laiton tuki, joka SEAHin on maksettava takaisin, myönnettiin vuosina 2002–2010 eli kolme vuotta ennen Airport Handlingin perustamista ja neljä vuotta ennen kuin se aloitti toimintansa. |
| --- | --- |

(309)

Tältä osin komissio viittaa oikeuskäytäntöön, jonka mukaan pelkästään se, että ostaja itse asiassa jatkaa sellaisen yrityksen liiketoimintaa, jolla on velvollisuus maksaa tukea takaisin, ei välttämättä tarkoita, että ensin mainittu yritys saisi viimeksi mainittuun yritykseen liittyvää kilpailuetua. Komission tarkoittamassa tapauksessa ensin mainittu yritys vuokrasi voimalaitoksen markkinahintaan yritykseltä, joka oli saanut tukea lähes kolmen vuoden ajan ennen ensin mainitun yrityksen perustamista (37). Komissio muistuttaa, että nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa Airport Handling ensin vuokrasi ja sitten osti SEAHin omaisuuseriä hintaan, jonka voidaan katsoa olevan vähintään markkinahinnan suuruinen, ja että laiton tuki, joka SEAHin on maksettava takaisin, myönnettiin vuosina 2002–2010 eli kolme vuotta ennen Airport Handlingin perustamista ja neljä vuotta ennen kuin se aloitti toimintansa.

37

| (310) | Liiketoimen taloudellisen logiikan osalta komissio toteaa seuraavaa: |
| --- | --- |

(310)

Liiketoimen taloudellisen logiikan osalta komissio toteaa seuraavaa:

| (311) | Kuten edellä kohdassa 2.6.1 ja 2.6.2 on kuvattu, Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelma eroaa SEAHin suunnitelmasta monissa kohdissa, etenkin seuraavissa:






  — | [...] (*1) |
| --- | --- | --- |

(311)

Kuten edellä kohdassa 2.6.1 ja 2.6.2 on kuvattu, Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelma eroaa SEAHin suunnitelmasta monissa kohdissa, etenkin seuraavissa:

—

[...] (*1)

*1

| — | [...] (*1) |
| --- | --- |

—

[...] (*1)

*1

| — | [...] (*1) |
| --- | --- |

—

[...] (*1)

*1

| — | [...] (*1) |
| --- | --- |

—

[...] (*1)

*1

| — | [...] (*1) |
| --- | --- |

—

[...] (*1)

*1

| — | [...] (*1). |
| --- | --- |

—

[...] (*1).

*1

| (312) | Airport Handling hallinnoi toimintaansa siis erilaisissa toimintaolosuhteissa kuin SEAH oman liiketoimintasuunnitelmansa mukaisesti. Italian viranomaiset eivät myöskään vaatineet Airport Handlingia noudattamaan tiettyä liiketoimintamallia, ylläpitämään tietynlaajuista toimintaa tai hankkimaan tiettyjä omaisuuseriä tai työntekijöitä. |
| --- | --- |

(312)

Airport Handling hallinnoi toimintaansa siis erilaisissa toimintaolosuhteissa kuin SEAH oman liiketoimintasuunnitelmansa mukaisesti. Italian viranomaiset eivät myöskään vaatineet Airport Handlingia noudattamaan tiettyä liiketoimintamallia, ylläpitämään tietynlaajuista toimintaa tai hankkimaan tiettyjä omaisuuseriä tai työntekijöitä.

7.1.6   Päätelmä taloudellisesta jatkuvuudesta SEAHin ja Airport Handlingin välillä

Päätelmä taloudellisesta jatkuvuudesta SEAHin ja Airport Handlingin välillä

| (313) | Komission näkemyksen mukaan nyt käsiteltävässä tapauksessa on sekä taloudellista jatkuvuutta puoltavia piirteitä että päinvastaista näkemystä tukevia piirteitä. |
| --- | --- |

(313)

Komission näkemyksen mukaan nyt käsiteltävässä tapauksessa on sekä taloudellista jatkuvuutta puoltavia piirteitä että päinvastaista näkemystä tukevia piirteitä.

| (314) | Taloudellista jatkuvuutta puoltavien piirteiden osalta komissio totesi, että Airport Handlingin, SEAHin kanssa samalla toimialalla toimivan yrityksen, perusti SEAHin entinen omistaja. Airport Handlingin ensimmäiset työntekijät palkattiin lähes pelkästään SEAHin entisten työntekijöiden joukosta, ja Airport Handling osti suuren osan omaisuuseristä. Kaikki tämä tapahtui komission takaisinperintäpäätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(314)

Taloudellista jatkuvuutta puoltavien piirteiden osalta komissio totesi, että Airport Handlingin, SEAHin kanssa samalla toimialalla toimivan yrityksen, perusti SEAHin entinen omistaja. Airport Handlingin ensimmäiset työntekijät palkattiin lähes pelkästään SEAHin entisten työntekijöiden joukosta, ja Airport Handling osti suuren osan omaisuuseristä. Kaikki tämä tapahtui komission takaisinperintäpäätöksen jälkeen.

| (315) | Monet muut seikat puolestaan viittaavat siihen, ettei Airport Handlingia perustettu takaisinperinnän kiertämistä varten vaan puhtaasti uudeksi yritykseksi. Vahvin osoitus tästä on se, että asiakaskunta oli luotava uudestaan esittämällä lentoyhtiöille SEAHin sopimuksista riippumattomia tarjouksia ja tekemällä uudet sopimukset uusin ehdoin. Airport Handlingin oli siis hankittava asiakkaat ja markkinaosuudet itse, kuten kaikkien kilpailijoiden tai uuden tulokkaan olisi pitänyt tehdä. Kun otetaan huomioon, että asiakaskunta on maahuolintapalveluliiketoiminnan ydin, komissio pitää tätä seikkaa hyvin painavana. |
| --- | --- |

(315)

Monet muut seikat puolestaan viittaavat siihen, ettei Airport Handlingia perustettu takaisinperinnän kiertämistä varten vaan puhtaasti uudeksi yritykseksi. Vahvin osoitus tästä on se, että asiakaskunta oli luotava uudestaan esittämällä lentoyhtiöille SEAHin sopimuksista riippumattomia tarjouksia ja tekemällä uudet sopimukset uusin ehdoin. Airport Handlingin oli siis hankittava asiakkaat ja markkinaosuudet itse, kuten kaikkien kilpailijoiden tai uuden tulokkaan olisi pitänyt tehdä. Kun otetaan huomioon, että asiakaskunta on maahuolintapalveluliiketoiminnan ydin, komissio pitää tätä seikkaa hyvin painavana.

| (316) | SEAHilta hankittujen omaisuuserien osalta todettakoon, että Airport Handling maksoi omaisuuserien vuokrauksesta vähintään markkinahinnan suuruisen hinnan, ja myöhemmin, kun se osti osan omaisuuseristä, se maksoi hinnan, joka oli vähintään se hinta, jonka markkinatoimijat olivat valmiita maksamaan. |
| --- | --- |

(316)

SEAHilta hankittujen omaisuuserien osalta todettakoon, että Airport Handling maksoi omaisuuserien vuokrauksesta vähintään markkinahinnan suuruisen hinnan, ja myöhemmin, kun se osti osan omaisuuseristä, se maksoi hinnan, joka oli vähintään se hinta, jonka markkinatoimijat olivat valmiita maksamaan.

| (317) | Työvoimaa ei myöskään siirretty kokonaisuutena. Airport Handling teki työntekijöiden kanssa uudet sopimukset uusin ehdoin. Kaikilla kilpailijoilla tai uudella tulokkaalla olisi ollut sama mahdollisuus rekrytoida SEAHin entisiä työntekijöitä, ja SEAHin entiset työntekijät näyttivät olevan sopivimpia uusia rekrytoitavia. Omaisuuseristä siirrettiin vain osa, ja lisäksi niiden merkitys maahuolintapalveluliiketoiminnan kaikista tuotannontekijöistä on muita pienempi. |
| --- | --- |

(317)

Työvoimaa ei myöskään siirretty kokonaisuutena. Airport Handling teki työntekijöiden kanssa uudet sopimukset uusin ehdoin. Kaikilla kilpailijoilla tai uudella tulokkaalla olisi ollut sama mahdollisuus rekrytoida SEAHin entisiä työntekijöitä, ja SEAHin entiset työntekijät näyttivät olevan sopivimpia uusia rekrytoitavia. Omaisuuseristä siirrettiin vain osa, ja lisäksi niiden merkitys maahuolintapalveluliiketoiminnan kaikista tuotannontekijöistä on muita pienempi.

| (318) | Toiminnan taloudellisen logiikan osalta Airport Handling hallinnoi toimintaansa eri toimintaolosuhteissa kuin SEAH, ja se noudattaa omaa liiketoimintasuunnitelmaansa. Italian viranomaiset eivät myöskään vaatineet Airport Handlingia noudattamaan tiettyä liiketoimintamallia, ylläpitämään tietynlaajuista toimintaa tai hankkimaan tiettyjä omaisuuseriä tai työntekijöitä. |
| --- | --- |

(318)

Toiminnan taloudellisen logiikan osalta Airport Handling hallinnoi toimintaansa eri toimintaolosuhteissa kuin SEAH, ja se noudattaa omaa liiketoimintasuunnitelmaansa. Italian viranomaiset eivät myöskään vaatineet Airport Handlingia noudattamaan tiettyä liiketoimintamallia, ylläpitämään tietynlaajuista toimintaa tai hankkimaan tiettyjä omaisuuseriä tai työntekijöitä.

| (319) | Tällä perusteella komissio katsoo, että kaiken kaikkiaan taloudellista jatkuvuutta SEAHin ja Airport Handlingin välillä ei ole, eikä viimeksi mainitun perustamista voida pitää takaisinperintäpäätöksen kiertämisenä. Näin ollen Airport Handlingia ei voida pitää velvollisena maksamaan takaisinperintäpäätöksessä sisämarkkinoille soveltumattomaksi määritetty tuki. |
| --- | --- |

(319)

Tällä perusteella komissio katsoo, että kaiken kaikkiaan taloudellista jatkuvuutta SEAHin ja Airport Handlingin välillä ei ole, eikä viimeksi mainitun perustamista voida pitää takaisinperintäpäätöksen kiertämisenä. Näin ollen Airport Handlingia ei voida pitää velvollisena maksamaan takaisinperintäpäätöksessä sisämarkkinoille soveltumattomaksi määritetty tuki.

7.2   SEAn investointi Airport Handlingiin – valtiontuen olemassaolo

SEAn investointi Airport Handlingiin – valtiontuen olemassaolo

| (320) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(320)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (321) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Jotta voidaan selvittää, ovatko kyseessä olevat toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, kaikkien edellä mainittujen edellytysten on siis täytyttävä. Tällöin taloudellinen tuki






  a) | on jäsenvaltion myöntämää tukea tai myönnetään valtion varoista, |
| --- | --- | --- |

(321)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Jotta voidaan selvittää, ovatko kyseessä olevat toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, kaikkien edellä mainittujen edellytysten on siis täytyttävä. Tällöin taloudellinen tuki

a)

on jäsenvaltion myöntämää tukea tai myönnetään valtion varoista,

| b) | suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja, |
| --- | --- |

b)

suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja,

| c) | vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, |
| --- | --- |

c)

vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua,

| d) | vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

d)

vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.2.1   Valikoiva taloudellinen etu – markkinataloussijoittajaperiaate

Valikoiva taloudellinen etu – markkinataloussijoittajaperiaate

| (322) | Italia katsoo, että SEAn Airport Handlingin hyväksi toteuttama pääomanlisäys oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Koska Airport Handling ei saanut siitä etua, toimi ei ollut valtiontukea. Vaikka SEA oli tehnyt jatkuvasti tappiota vuodesta 2000 alkaen, on perusteltua olettaa, että Airport Handlingin toiminnasta saadaan riittävä tuotto, jotta pääomanlisäys muuttuu kannattavaksi, etenkin Airport Handlingin vuosiksi 2014–2017 laatimassa liiketoimintasuunnitelmassa esitettyjen toimien perusteella. Päättäessään pääomasijoituksesta Airport Handlingiin SEAn on täytynyt toimia harkitsevan markkinataloussijoittajan tavoin. |
| --- | --- |

(322)

Italia katsoo, että SEAn Airport Handlingin hyväksi toteuttama pääomanlisäys oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Koska Airport Handling ei saanut siitä etua, toimi ei ollut valtiontukea. Vaikka SEA oli tehnyt jatkuvasti tappiota vuodesta 2000 alkaen, on perusteltua olettaa, että Airport Handlingin toiminnasta saadaan riittävä tuotto, jotta pääomanlisäys muuttuu kannattavaksi, etenkin Airport Handlingin vuosiksi 2014–2017 laatimassa liiketoimintasuunnitelmassa esitettyjen toimien perusteella. Päättäessään pääomasijoituksesta Airport Handlingiin SEAn on täytynyt toimia harkitsevan markkinataloussijoittajan tavoin.

| (323) | Kun arvioidaan markkinataloussijoittajaperiaatteen noudattamista, on määriteltävä, olisiko hypoteettinen markkinataloussijoittaja, jonka toimintaa ohjaavat hallituspolitiikan tavoitteiden sijasta kannattavuusnäkymät, toiminut samalla tavoin sellaisissa olosuhteissa, jotka vallitsivat arvioitavana olevan toimen hyväksynnän aikaan. Jotta voidaan selvittää, onko valtio toiminut markkinataloudessa toimivan harkitsevan sijoittajan tavoin, asiaa on tarkasteltava taloudellisten tukitoimien toteuttamishetkellä vallinneiden olosuhteiden perusteella valtion toiminnan taloudellisen järkevyyden arvioimiseksi. Ei ole siis syytä tehdä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen (38). |
| --- | --- |

(323)

Kun arvioidaan markkinataloussijoittajaperiaatteen noudattamista, on määriteltävä, olisiko hypoteettinen markkinataloussijoittaja, jonka toimintaa ohjaavat hallituspolitiikan tavoitteiden sijasta kannattavuusnäkymät, toiminut samalla tavoin sellaisissa olosuhteissa, jotka vallitsivat arvioitavana olevan toimen hyväksynnän aikaan. Jotta voidaan selvittää, onko valtio toiminut markkinataloudessa toimivan harkitsevan sijoittajan tavoin, asiaa on tarkasteltava taloudellisten tukitoimien toteuttamishetkellä vallinneiden olosuhteiden perusteella valtion toiminnan taloudellisen järkevyyden arvioimiseksi. Ei ole siis syytä tehdä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen (38).

38

| (324) | Julkisen sijoituksen markkinataloudellista järkevyyttä on siis arvioitava sijoituksen tekemisen hetkellä käytettävissä olleiden tietojen ja ennakoitavissa olleiden kehityskulkujen perusteella (39). |
| --- | --- |

(324)

Julkisen sijoituksen markkinataloudellista järkevyyttä on siis arvioitava sijoituksen tekemisen hetkellä käytettävissä olleiden tietojen ja ennakoitavissa olleiden kehityskulkujen perusteella (39).

39

| (325) | Tutkinnan aikana Italia selitti, että päätös Airport Handlingiin sijoittamisesta tehtiin 6 päivänä elokuuta 2014 päivätyn liiketoimintasuunnitelman perusteella. Komissio kuitenkin huomauttaa, että tämä liiketoimintasuunnitelma on päivätty vasta sen jälkeen, kun lopullinen päätös yrityksen pääoman lisäämisestä 25 miljoonaan euroon tehtiin 30 päivänä kesäkuuta 2014. Komissio katsoo, että alkuperäinen päätös Airport Handlingin perustamisesta ja 25 miljoonan euron investoinnista siihen on täytynyt tehdä viimeistään ennen kuin yritys perustettiin 9 päivänä syyskuuta 2013. Komission käytettävissä oleva liiketoimintasuunnitelma, joka on lähimpänä tätä päivämäärää, on päivätty 14 päivänä marraskuuta 2013. Lisäksi komissio huomauttaa, että tässä liiketoimintasuunnitelmassa on jo otettu huomioon 25 miljoonan euron investointi. Näin ollen komissio katsoo, että marraskuussa 2013 päivätty liiketoimintasuunnitelma on markkinataloussijoittajaperiaatteen arvioinnin kannalta olennainen. |
| --- | --- |

(325)

Tutkinnan aikana Italia selitti, että päätös Airport Handlingiin sijoittamisesta tehtiin 6 päivänä elokuuta 2014 päivätyn liiketoimintasuunnitelman perusteella. Komissio kuitenkin huomauttaa, että tämä liiketoimintasuunnitelma on päivätty vasta sen jälkeen, kun lopullinen päätös yrityksen pääoman lisäämisestä 25 miljoonaan euroon tehtiin 30 päivänä kesäkuuta 2014. Komissio katsoo, että alkuperäinen päätös Airport Handlingin perustamisesta ja 25 miljoonan euron investoinnista siihen on täytynyt tehdä viimeistään ennen kuin yritys perustettiin 9 päivänä syyskuuta 2013. Komission käytettävissä oleva liiketoimintasuunnitelma, joka on lähimpänä tätä päivämäärää, on päivätty 14 päivänä marraskuuta 2013. Lisäksi komissio huomauttaa, että tässä liiketoimintasuunnitelmassa on jo otettu huomioon 25 miljoonan euron investointi. Näin ollen komissio katsoo, että marraskuussa 2013 päivätty liiketoimintasuunnitelma on markkinataloussijoittajaperiaatteen arvioinnin kannalta olennainen.

| (326) | Komissio ilmaisi vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyksiä siitä, toimiko SEA markkinataloussijoittajan tavoin: ensinnäkin sillä perusteella, ettei SEA ottanut huomioon riskiä, että Airport Handling olisi todettu velvolliseksi maksamaan SEAHille aikaisemmin myönnetty sisämarkkinoille soveltumaton tuki, jos komissio olisi katsonut, että kyse on taloudellisesta jatkuvuudesta niiden välillä. Toiseksi komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, perustuiko liiketoimintasuunnitelma, johon SEAn päätös investoida Airport Handlingiin pohjautui, riittävän luotettaviin oletuksiin. Komission on myös arvioitava, tehtiinkö päätös Airport Handlingiin investoimisesta markkinaehtoisesti. Toisin sanoen komission on arvioitava, olisiko sijoittaja voinut odottaa kohtuullista tuottoa, kun otetaan huomioon investointiin liittyvät ennakoitavissa olevat riskit. |
| --- | --- |

(326)

Komissio ilmaisi vuonna 2014 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyksiä siitä, toimiko SEA markkinataloussijoittajan tavoin: ensinnäkin sillä perusteella, ettei SEA ottanut huomioon riskiä, että Airport Handling olisi todettu velvolliseksi maksamaan SEAHille aikaisemmin myönnetty sisämarkkinoille soveltumaton tuki, jos komissio olisi katsonut, että kyse on taloudellisesta jatkuvuudesta niiden välillä. Toiseksi komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, perustuiko liiketoimintasuunnitelma, johon SEAn päätös investoida Airport Handlingiin pohjautui, riittävän luotettaviin oletuksiin. Komission on myös arvioitava, tehtiinkö päätös Airport Handlingiin investoimisesta markkinaehtoisesti. Toisin sanoen komission on arvioitava, olisiko sijoittaja voinut odottaa kohtuullista tuottoa, kun otetaan huomioon investointiin liittyvät ennakoitavissa olevat riskit.

7.2.2   SEAn toteuttamat riskinhallintatoimet

SEAn toteuttamat riskinhallintatoimet

| (327) | Ensin mainitun epäilyn osalta komissio toteaa, että SEA tiesi taloudellisen jatkuvuuden määrittämiseen liittyvästä riskistä ja on toteuttanut riskinhallintatoimia. |
| --- | --- |

(327)

Ensin mainitun epäilyn osalta komissio toteaa, että SEA tiesi taloudellisen jatkuvuuden määrittämiseen liittyvästä riskistä ja on toteuttanut riskinhallintatoimia.

| (328) | SEA tiesi tästä riskistä, kuten komissiolle marraskuussa 2013 toimitetun ilmoituksen yhteydessä lähetetyt asiakirjat osoittavat. Riski siitä, että takaisinmaksuvelvollisuus voitaisiin siirtää Airport Handlingille, jos sen ja SEAHin välillä todettaisiin taloudellinen jatkuvuus, oli luonteeltaan juridinen. Riskin arviointi ja painottaminen sekä asianmukaiset riskinhallintatoimet määräytyvät sijoituksen tekemisen hetkellä tehtyjen oikeudellisten oletusten perusteella. |
| --- | --- |

(328)

SEA tiesi tästä riskistä, kuten komissiolle marraskuussa 2013 toimitetun ilmoituksen yhteydessä lähetetyt asiakirjat osoittavat. Riski siitä, että takaisinmaksuvelvollisuus voitaisiin siirtää Airport Handlingille, jos sen ja SEAHin välillä todettaisiin taloudellinen jatkuvuus, oli luonteeltaan juridinen. Riskin arviointi ja painottaminen sekä asianmukaiset riskinhallintatoimet määräytyvät sijoituksen tekemisen hetkellä tehtyjen oikeudellisten oletusten perusteella.

| (329) | Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että SEA oli suunnitellut seuraavia työvoimaan liittyviä riskinhallintatoimia. Marraskuun 4 päivänä 2013 tehdyssä SEAn ja ammattiliittojen välisessä sopimuksessa SEA totesi, että ”’taloudellisen jatkuvuuden katkeamista’ koskevaa vaatimusta pidettiin erittäin tärkeänä, ja sen on oltava osa kaikenlaisia rahana maksamisen vaihtoehtoisia ratkaisuja, jotta voidaan taata, ettei tuen takaisinmaksamisvelvollisuutta voida ulottaa koskemaan kolmansia osapuolia”. Työvoiman osittaista siirtoa SEAHilta Airport Handlingille koskeneissa neuvotteluissa työskentelyrakenteita ja tiettyjä työehtoja muutettiin sisällöllisesti, kuten edellä johdanto-osan 232 ja 234 kappaleessa on kuvattu tarkemmin. Sovellettavat periaatteet määritettiin edellä kuvatuissa, ammattiliittojen kanssa 4 päivänä kesäkuuta 2014 tehdyissä täytäntöönpanosopimuksissa, ja niistä oli mainittu jo ammattiliittojen kanssa 13 päivänä marraskuuta 2013 tehdyssä sopimuksessa, siis ennen kuin kaksi isoa pääomanlisäystä tehtiin 10 päivänä maaliskuuta ja 30 päivänä kesäkuuta 2014 (johdanto-osan 45 ja 46 kappale). |
| --- | --- |

(329)

Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että SEA oli suunnitellut seuraavia työvoimaan liittyviä riskinhallintatoimia. Marraskuun 4 päivänä 2013 tehdyssä SEAn ja ammattiliittojen välisessä sopimuksessa SEA totesi, että ”’taloudellisen jatkuvuuden katkeamista’ koskevaa vaatimusta pidettiin erittäin tärkeänä, ja sen on oltava osa kaikenlaisia rahana maksamisen vaihtoehtoisia ratkaisuja, jotta voidaan taata, ettei tuen takaisinmaksamisvelvollisuutta voida ulottaa koskemaan kolmansia osapuolia”. Työvoiman osittaista siirtoa SEAHilta Airport Handlingille koskeneissa neuvotteluissa työskentelyrakenteita ja tiettyjä työehtoja muutettiin sisällöllisesti, kuten edellä johdanto-osan 232 ja 234 kappaleessa on kuvattu tarkemmin. Sovellettavat periaatteet määritettiin edellä kuvatuissa, ammattiliittojen kanssa 4 päivänä kesäkuuta 2014 tehdyissä täytäntöönpanosopimuksissa, ja niistä oli mainittu jo ammattiliittojen kanssa 13 päivänä marraskuuta 2013 tehdyssä sopimuksessa, siis ennen kuin kaksi isoa pääomanlisäystä tehtiin 10 päivänä maaliskuuta ja 30 päivänä kesäkuuta 2014 (johdanto-osan 45 ja 46 kappale).

| (330) | SEA toteutti seuraavat riskinhallintatoimet varmistaakseen, ettei SEAHin omaisuuserien siirtoon liity taloudellista jatkuvuutta: ensinnäkin toimitsijamies sulki Airport Handlingin pois omaisuuserien myyntiä koskeneesta julkisesta tarjouskilpailumenettelystä ja toiseksi Airport Handling vuokrasi SEAHilta omaisuuseriä markkinaehtoisella vuokralla, joka määritettiin kahden riippumattoman asiantuntijan laatimien raporttien perusteella. |
| --- | --- |

(330)

SEA toteutti seuraavat riskinhallintatoimet varmistaakseen, ettei SEAHin omaisuuserien siirtoon liity taloudellista jatkuvuutta: ensinnäkin toimitsijamies sulki Airport Handlingin pois omaisuuserien myyntiä koskeneesta julkisesta tarjouskilpailumenettelystä ja toiseksi Airport Handling vuokrasi SEAHilta omaisuuseriä markkinaehtoisella vuokralla, joka määritettiin kahden riippumattoman asiantuntijan laatimien raporttien perusteella.

| (331) | SEA toteutti toimia varmistaakseen, ettei Airport Handlingin ja SEAHin välillä ole taloudellista jatkuvuutta myöskään asiakaskunnan kannalta. SEAHin asiakkaille ilmoitettiin etukäteen, että yritys asetetaan selvitystilaan. Uudet palvelusopimukset uusin taloudellisin ehdoin allekirjoitettiin niiden lentoyhtiöiden kanssa, jotka valitsivat Airport Handlingin palveluntarjoajakseen. |
| --- | --- |

(331)

SEA toteutti toimia varmistaakseen, ettei Airport Handlingin ja SEAHin välillä ole taloudellista jatkuvuutta myöskään asiakaskunnan kannalta. SEAHin asiakkaille ilmoitettiin etukäteen, että yritys asetetaan selvitystilaan. Uudet palvelusopimukset uusin taloudellisin ehdoin allekirjoitettiin niiden lentoyhtiöiden kanssa, jotka valitsivat Airport Handlingin palveluntarjoajakseen.

| (332) | Riskinhallinnan lisätoimena SEA perusti säätiön. Edellä 2.3 kohdassa selitetyn mukaisesti säätiön päätehtävänä oli toimia Airport Handlingin ainoana osakkaana ja varmistaa, että Airport Handling toimii ilman taloudellista jatkuvuutta sen ja SEAHin välillä. |
| --- | --- |

(332)

Riskinhallinnan lisätoimena SEA perusti säätiön. Edellä 2.3 kohdassa selitetyn mukaisesti säätiön päätehtävänä oli toimia Airport Handlingin ainoana osakkaana ja varmistaa, että Airport Handling toimii ilman taloudellista jatkuvuutta sen ja SEAHin välillä.

| (333) | Komissio toteaa, että riskiä, joka aiheutuu mahdollisesta tulevasta velvollisuudesta maksaa tuki takaisin, ei mainita Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelmassa, joka on päivätty marraskuussa 2013. Tältä osin komissio katsoo, että SEA laati tämän liiketoimintasuunnitelman omiin tarkoituksiinsa. Koska SEA oli maahuolinta-alalla vakiintuneen markkinatoimijan emoyhtiö, joka todistettavasti tiesi jatkuvuuden eri näkökohdista johtuvista riskeistä, se pystyi tekemään tietoon perustuvia sijoituspäätöksiä ilman, että tätä riskiä olisi pitänyt mainita kyseisessä liiketoimintasuunnitelmassa. Lisäksi lopullinen päätös lisätä pääomaa 25 miljoonaan euroon tehtiin vasta, kun riskinhallintatoimet oli määritetty. Lisäksi edellä kuvattu marraskuussa 2013 laaditun liiketoimintasuunnitelman ulkopuolinen arviointi (johdanto-osan 114 kappale edellä) vahvistaa, että järkevä sijoittaja olisi arvioinut taloudellisen jatkuvuuden ja tuen takaisinmaksamisvelvollisuuden todennäköisyyden olevan alle [...] (*1) prosenttia, joten sijoittaja olisi pitänyt Airport Handlingiin sijoittamista taloudellisesti järkevänä. |
| --- | --- |

(333)

Komissio toteaa, että riskiä, joka aiheutuu mahdollisesta tulevasta velvollisuudesta maksaa tuki takaisin, ei mainita Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelmassa, joka on päivätty marraskuussa 2013. Tältä osin komissio katsoo, että SEA laati tämän liiketoimintasuunnitelman omiin tarkoituksiinsa. Koska SEA oli maahuolinta-alalla vakiintuneen markkinatoimijan emoyhtiö, joka todistettavasti tiesi jatkuvuuden eri näkökohdista johtuvista riskeistä, se pystyi tekemään tietoon perustuvia sijoituspäätöksiä ilman, että tätä riskiä olisi pitänyt mainita kyseisessä liiketoimintasuunnitelmassa. Lisäksi lopullinen päätös lisätä pääomaa 25 miljoonaan euroon tehtiin vasta, kun riskinhallintatoimet oli määritetty. Lisäksi edellä kuvattu marraskuussa 2013 laaditun liiketoimintasuunnitelman ulkopuolinen arviointi (johdanto-osan 114 kappale edellä) vahvistaa, että järkevä sijoittaja olisi arvioinut taloudellisen jatkuvuuden ja tuen takaisinmaksamisvelvollisuuden todennäköisyyden olevan alle [...] (*1) prosenttia, joten sijoittaja olisi pitänyt Airport Handlingiin sijoittamista taloudellisesti järkevänä.

*1

7.2.3   Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelma

Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelma

| (334) | Toisen epäilyksen eli sen osalta, perustuuko liiketoimintasuunnitelma, johon SEAn päätös investoida Airport Handlingiin pohjautuu, riittävän luotettaviin oletuksiin, komissio toteaa seuraavaa. |
| --- | --- |

(334)

Toisen epäilyksen eli sen osalta, perustuuko liiketoimintasuunnitelma, johon SEAn päätös investoida Airport Handlingiin pohjautuu, riittävän luotettaviin oletuksiin, komissio toteaa seuraavaa.

7.2.3.1   Lentoliikenteen kehitystä koskevat oletukset

Lentoliikenteen kehitystä koskevat oletukset

| (335) | Lentoliikenteen kehitystä Milanon lentoasemilla koskevat ennusteet sekä Airport Handlingin markkinaosuudet ovat ratkaisevia tekijöitä yrityksen liiketoimintasuunnitelmassa. Kuten ulkopuoliset asiantuntijat (BCG), jotka arvioivat Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelmat, ovat vahvistaneet, yrityksen liikenne-ennusteet ovat yhdenmukaiset IATAn ja Eurocontrolin laatimien ennusteiden kanssa. Komissio pitää näitä tahoja luotettavina tiedonlähteinä ilmailualan liikenne-ennusteiden laatimisessa. Näiden ennusteiden soveltamisesta Malpensan lentoasemalle komissio toteaa, että BCG:n raportin mukaan Airport Handlingin aikomus säilyttää pysyvä yhdistelmä lentoyhtiöitä tällä lentoasemalla ei vastaa historiallista kehitystä ja että uusi asetus voi johtaa siihen, että jotkin lentoyhtiöt siirtyvät liikennöimään Linaten lentoasemille. |
| --- | --- |

(335)

Lentoliikenteen kehitystä Milanon lentoasemilla koskevat ennusteet sekä Airport Handlingin markkinaosuudet ovat ratkaisevia tekijöitä yrityksen liiketoimintasuunnitelmassa. Kuten ulkopuoliset asiantuntijat (BCG), jotka arvioivat Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelmat, ovat vahvistaneet, yrityksen liikenne-ennusteet ovat yhdenmukaiset IATAn ja Eurocontrolin laatimien ennusteiden kanssa. Komissio pitää näitä tahoja luotettavina tiedonlähteinä ilmailualan liikenne-ennusteiden laatimisessa. Näiden ennusteiden soveltamisesta Malpensan lentoasemalle komissio toteaa, että BCG:n raportin mukaan Airport Handlingin aikomus säilyttää pysyvä yhdistelmä lentoyhtiöitä tällä lentoasemalla ei vastaa historiallista kehitystä ja että uusi asetus voi johtaa siihen, että jotkin lentoyhtiöt siirtyvät liikennöimään Linaten lentoasemille.

7.2.3.2   Henkilöstökustannuksia koskevat oletukset

Henkilöstökustannuksia koskevat oletukset

| (336) | Marraskuussa 2013 päivätyn liiketoimintasuunnitelman mukaan keskimääräiset henkilöstökustannukset ovat noin [...] (*1) prosenttia toimintakustannuksista vuosina 2014–2017. |
| --- | --- |

(336)

Marraskuussa 2013 päivätyn liiketoimintasuunnitelman mukaan keskimääräiset henkilöstökustannukset ovat noin [...] (*1) prosenttia toimintakustannuksista vuosina 2014–2017.

*1

| (337) | Komissio arvioi tämän merkittävän kustannuserän perusteena olevien oletusten uskottavuuden. |
| --- | --- |

(337)

Komissio arvioi tämän merkittävän kustannuserän perusteena olevien oletusten uskottavuuden.

| (338) | Ensiksi komissio toteaa, että Brattlen raportin perusteella Airport Handlingin arvioima henkilöstökustannusten prosentuaalinen osuus kokonaistoimintakustannuksista vastaa pääpiirteissään Euroopan maahuolinta-alan kustannusrakennetta, jonka mukaan henkilöstökustannusten osuus kokonaistoimintakustannuksista on 65–80 prosenttia. Tältä osin raportissa viitataan lukuihin, jotka on mainittu komission maahuolintapalveluja koskevan asetusehdotuksen liitteenä olevassa vaikutusten arvioinnissa (40). |
| --- | --- |

(338)

Ensiksi komissio toteaa, että Brattlen raportin perusteella Airport Handlingin arvioima henkilöstökustannusten prosentuaalinen osuus kokonaistoimintakustannuksista vastaa pääpiirteissään Euroopan maahuolinta-alan kustannusrakennetta, jonka mukaan henkilöstökustannusten osuus kokonaistoimintakustannuksista on 65–80 prosenttia. Tältä osin raportissa viitataan lukuihin, jotka on mainittu komission maahuolintapalveluja koskevan asetusehdotuksen liitteenä olevassa vaikutusten arvioinnissa (40).

40

| (339) | Toiseksi komissio toteaa Italian toimittamien tietojen perusteella, että Airport Handlingin keskimääräiset henkilöstökustannukset tunnissa yhtä kokoaikavastaavaa kohti näyttävät olevan [...] (*1). Marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa keskimääräiset henkilöstökustannukset tunnissa ovat [...] (*1) euroa ja elokuussa 2014 päivätyssä suunnitelmassa ne ovat [...] (*1) euroa. Nämä summat ovat noin [...] (*1) kuin SEAHin vuonna 2013 maksamat keskimääräiset tuntikustannukset, joiden suuruus oli noin [...] (*1) euroa (*1) (41). Brattlen raportti vahvistaa, että Airport Handlingilla nämä ovat toteutuneita kustannuksia, minkä perusteella liiketoimintasuunnitelmaa ei pidetty liian optimistisena. |
| --- | --- |

(339)

Toiseksi komissio toteaa Italian toimittamien tietojen perusteella, että Airport Handlingin keskimääräiset henkilöstökustannukset tunnissa yhtä kokoaikavastaavaa kohti näyttävät olevan [...] (*1). Marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa keskimääräiset henkilöstökustannukset tunnissa ovat [...] (*1) euroa ja elokuussa 2014 päivätyssä suunnitelmassa ne ovat [...] (*1) euroa. Nämä summat ovat noin [...] (*1) kuin SEAHin vuonna 2013 maksamat keskimääräiset tuntikustannukset, joiden suuruus oli noin [...] (*1) euroa (*1) (41). Brattlen raportti vahvistaa, että Airport Handlingilla nämä ovat toteutuneita kustannuksia, minkä perusteella liiketoimintasuunnitelmaa ei pidetty liian optimistisena.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

41

| (340) | Komissio katsoo, ettei työvoimakustannusten oletettu pieneneminen vaikuta epärealistiselta tämän toimialan tyypilliseen kustannusrakenteeseen nähden. |
| --- | --- |

(340)

Komissio katsoo, ettei työvoimakustannusten oletettu pieneneminen vaikuta epärealistiselta tämän toimialan tyypilliseen kustannusrakenteeseen nähden.

7.2.3.3   Markkinaosuutta koskevat oletukset

Markkinaosuutta koskevat oletukset

| (341) | Komissio ilmaisi pitävänsä Airport Handlingin marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa esitettyjä oletuksia melko suurista markkinaosuuksista huolestuttavina. Asematasopalvelujen markkinaosuudeksi oli ennustettu [60–70] (*1) prosenttia vuonna 2014, ja vuoteen 2017 mennessä sen arvioitiin kasvaneen [70–80] (*1) prosenttiin. Matkustajapalvelujen markkinaosuudeksi oli ennustettu [60–70] (*1) prosenttia vuonna 2014, ja vuoteen 2017 mennessä sen arvioitiin kasvaneen [60–70] (*1) prosenttiin. |
| --- | --- |

(341)

Komissio ilmaisi pitävänsä Airport Handlingin marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa esitettyjä oletuksia melko suurista markkinaosuuksista huolestuttavina. Asematasopalvelujen markkinaosuudeksi oli ennustettu [60–70] (*1) prosenttia vuonna 2014, ja vuoteen 2017 mennessä sen arvioitiin kasvaneen [70–80] (*1) prosenttiin. Matkustajapalvelujen markkinaosuudeksi oli ennustettu [60–70] (*1) prosenttia vuonna 2014, ja vuoteen 2017 mennessä sen arvioitiin kasvaneen [60–70] (*1) prosenttiin.

*1

*1

*1

*1

| (342) | SEAHin kokonaismarkkinaosuus vuonna 2013 oli [70–80] (*1) prosenttia (42). Komissio katsoo, että Airport Handlingin arvioitu markkinaosuus on pienempi kuin SEAHin markkinaosuus. Airport Handlingin ei myöskään odotettu saavan kaikkia SEAHin sopimuksia. Uuden yrityksen tietynsuuruinen markkinaosuuden menetys on itse asiassa otettu huomioon. |
| --- | --- |

(342)

SEAHin kokonaismarkkinaosuus vuonna 2013 oli [70–80] (*1) prosenttia (42). Komissio katsoo, että Airport Handlingin arvioitu markkinaosuus on pienempi kuin SEAHin markkinaosuus. Airport Handlingin ei myöskään odotettu saavan kaikkia SEAHin sopimuksia. Uuden yrityksen tietynsuuruinen markkinaosuuden menetys on itse asiassa otettu huomioon.

*1

42

| (343) | Airport Handlingin strategiana on tarjota muihin huolintayhtiöihin nähden paremmin saatavilla olevia palveluja Linaten ja Malpensan lentoasemilla. Se takaa ympärivuorokautisen palvelun, eli maahuolintapalveluja tarjotaan myös myöhään saapuville lentokoneille. Tämä on kilpailuetu, joka voi olla hyvin arvokas niille lentoyhtiöille, joilla on paljon toimintaa ja jotka liikennöivät tiheään Milanon lentoasemille. Tällaisia lentoyhtiöitä ovat esimerkiksi Alitalia ja EasyJet. Nämä lentoyhtiöt voivat olla halukkaita pysymään sellaisen palveluntarjoajan asiakkaina, joka pystyy tarjoamaan nämä palvelut. Tämä voi osaltaan selittää, miksi Airport Handling saattoi odottaa melko suurta markkinaosuutta heti toiminnan aloittamisesta asti. |
| --- | --- |

(343)

Airport Handlingin strategiana on tarjota muihin huolintayhtiöihin nähden paremmin saatavilla olevia palveluja Linaten ja Malpensan lentoasemilla. Se takaa ympärivuorokautisen palvelun, eli maahuolintapalveluja tarjotaan myös myöhään saapuville lentokoneille. Tämä on kilpailuetu, joka voi olla hyvin arvokas niille lentoyhtiöille, joilla on paljon toimintaa ja jotka liikennöivät tiheään Milanon lentoasemille. Tällaisia lentoyhtiöitä ovat esimerkiksi Alitalia ja EasyJet. Nämä lentoyhtiöt voivat olla halukkaita pysymään sellaisen palveluntarjoajan asiakkaina, joka pystyy tarjoamaan nämä palvelut. Tämä voi osaltaan selittää, miksi Airport Handling saattoi odottaa melko suurta markkinaosuutta heti toiminnan aloittamisesta asti.

| (344) | Lisäksi komissio toteaa, että kuten Brattlen raportissa on esitetty, vuoden 2013 tietojen perusteella Airport Handlingin arvioitu markkinaosuus oli pienempi verrattuna Italian lentoasemilla toimivien muiden suurten maahuolintapalvelujen tarjoajien arvioituihin osuuksiin: i) Bergamo (78,23 prosenttia), ii) Cagliari (75,61 prosenttia), iii) Catania (77,18 prosenttia), iv) Palermo (75,85 prosenttia), v) Torino (68,8 prosenttia). |
| --- | --- |

(344)

Lisäksi komissio toteaa, että kuten Brattlen raportissa on esitetty, vuoden 2013 tietojen perusteella Airport Handlingin arvioitu markkinaosuus oli pienempi verrattuna Italian lentoasemilla toimivien muiden suurten maahuolintapalvelujen tarjoajien arvioituihin osuuksiin: i) Bergamo (78,23 prosenttia), ii) Cagliari (75,61 prosenttia), iii) Catania (77,18 prosenttia), iv) Palermo (75,85 prosenttia), v) Torino (68,8 prosenttia).

| (345) | Lisäksi komissio toteaa, että markkinaosuus, jonka Airport Handling saavutti vuonna 2014, on itse asiassa suurempi kuin marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa oli arvioitu. Näin suuri markkinaosuus voi selittyä pääasiassa sillä, että Airport Handling onnistui tekemään sopimukset [...] (*1) kanssa. Niiden kokonaisosuus näiden kahden lentoaseman liikenteestä on merkittävä: Linaten lentoliikenteestä se on [...] (*1) prosenttia ja Malpensan lentoliikenteestä [...] (*1) prosenttia. |
| --- | --- |

(345)

Lisäksi komissio toteaa, että markkinaosuus, jonka Airport Handling saavutti vuonna 2014, on itse asiassa suurempi kuin marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa oli arvioitu. Näin suuri markkinaosuus voi selittyä pääasiassa sillä, että Airport Handling onnistui tekemään sopimukset [...] (*1) kanssa. Niiden kokonaisosuus näiden kahden lentoaseman liikenteestä on merkittävä: Linaten lentoliikenteestä se on [...] (*1) prosenttia ja Malpensan lentoliikenteestä [...] (*1) prosenttia.

*1

*1

*1

| (346) | Komissio ei epäile Airport Handlingin markkinaosuutta koskevien oletusten uskottavuutta: ensinnäkin ne perustuvat Airport Handlingin tarjoamiin kilpailuetuihin. Toiseksi nämä oletukset vaikuttavat varovaisilta, kun niitä verrataan lentoaseman huolintayhtiöistä muodostuvan vertailuryhmän markkinaosuuksiin silloin, kun kyseinen liiketoimintasuunnitelma laadittiin. Lisäksi komissio toteaa, että nämä oletukset ovat myös toteutuneet käytännössä. |
| --- | --- |

(346)

Komissio ei epäile Airport Handlingin markkinaosuutta koskevien oletusten uskottavuutta: ensinnäkin ne perustuvat Airport Handlingin tarjoamiin kilpailuetuihin. Toiseksi nämä oletukset vaikuttavat varovaisilta, kun niitä verrataan lentoaseman huolintayhtiöistä muodostuvan vertailuryhmän markkinaosuuksiin silloin, kun kyseinen liiketoimintasuunnitelma laadittiin. Lisäksi komissio toteaa, että nämä oletukset ovat myös toteutuneet käytännössä.

7.2.3.4   Kannattavuutta koskevat oletukset

Kannattavuutta koskevat oletukset

| (347) | Marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa arvioitu käyttökate oli [...] (*1) ja toisesta toimintavuodesta alkaen arvioitu voitto ennen veroja [...] (*1). Käyttökate ja voitto verojen jälkeen [...] (*1). Marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa ei esitetä tavallisia kannattavuusmittareita, kuten sisäistä korkokantaa tai nettonykyarvoa. Brattlen raportissa nämä luvut kuitenkin esitetään, ja siinä ne on laskettu liiketoimintasuunnitelmassa olevien numeroiden perusteella. |
| --- | --- |

(347)

Marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa arvioitu käyttökate oli [...] (*1) ja toisesta toimintavuodesta alkaen arvioitu voitto ennen veroja [...] (*1). Käyttökate ja voitto verojen jälkeen [...] (*1). Marraskuussa 2013 päivätyssä liiketoimintasuunnitelmassa ei esitetä tavallisia kannattavuusmittareita, kuten sisäistä korkokantaa tai nettonykyarvoa. Brattlen raportissa nämä luvut kuitenkin esitetään, ja siinä ne on laskettu liiketoimintasuunnitelmassa olevien numeroiden perusteella.

*1

*1

*1

| (348) | Jotta yksityissijoittaja sijoittaisi Airport Handlingiin, sen on voitava odottaa vähintään yhtä suurta tai suurempaa tuottoa kuin sen pääoman vaihtoehtoiskustannukset, jotka voidaan arvioida keskimääräisten pääomakustannusten avulla. |
| --- | --- |

(348)

Jotta yksityissijoittaja sijoittaisi Airport Handlingiin, sen on voitava odottaa vähintään yhtä suurta tai suurempaa tuottoa kuin sen pääoman vaihtoehtoiskustannukset, jotka voidaan arvioida keskimääräisten pääomakustannusten avulla.

| (349) | Brattlen raportissa lasketaan Airport Handlingiin tehdyn sijoituksen pääoman sisäinen korkokanta ja tarkistetaan, onko se yhtä suuri tai suurempi kuin sen keskimääräiset pääomakustannukset. Raportissa käytetään kahta vaihtoehtoista arvoa keskimääräisille pääomakustannuksille. Ensimmäinen arvo on [...] (*1) prosenttia, joka on raportin mukaan liiketoimintasuunnitelmassa käytetyt velattomat keskimääräiset pääomakustannukset verojen jälkeen (43). Toinen arvo on [...] (*1) prosenttia, joka on raportissa laskettu pääoman vaihtoehtoiskustannusten alaraja. Sen mukaan, mikä on sijoituksen loppuarvo, Brattlen raportissa arvioidaan, että Airport Handlingiin tehdyn sijoituksen odotuksenmukainen oman pääoman tuotto on [...] (*1)–[...] (*1) prosenttia. Laskelmat osoittavat, että kaikissa skenaarioissa odotuksenmukainen sisäinen korkokanta on suurempi kuin pääoman vaihtoehtoiskustannukset, jolloin sijoitus on kannattava. |
| --- | --- |

(349)

Brattlen raportissa lasketaan Airport Handlingiin tehdyn sijoituksen pääoman sisäinen korkokanta ja tarkistetaan, onko se yhtä suuri tai suurempi kuin sen keskimääräiset pääomakustannukset. Raportissa käytetään kahta vaihtoehtoista arvoa keskimääräisille pääomakustannuksille. Ensimmäinen arvo on [...] (*1) prosenttia, joka on raportin mukaan liiketoimintasuunnitelmassa käytetyt velattomat keskimääräiset pääomakustannukset verojen jälkeen (43). Toinen arvo on [...] (*1) prosenttia, joka on raportissa laskettu pääoman vaihtoehtoiskustannusten alaraja. Sen mukaan, mikä on sijoituksen loppuarvo, Brattlen raportissa arvioidaan, että Airport Handlingiin tehdyn sijoituksen odotuksenmukainen oman pääoman tuotto on [...] (*1)–[...] (*1) prosenttia. Laskelmat osoittavat, että kaikissa skenaarioissa odotuksenmukainen sisäinen korkokanta on suurempi kuin pääoman vaihtoehtoiskustannukset, jolloin sijoitus on kannattava.

*1

43

*1

*1

*1

| (350) | Komissio katsoo, että liiketoimintasuunnitelman aikajänne (2014–2017) on melko lyhyt. Tästä syystä liiketoimintasuunnitelma voi olla herkkä sen perusteena olevien oletusten vaihteluille. Aikajännettä on kuitenkin tarkasteltava seuraavien seikkojen valossa: ensinnäkin liiketoimintasuunnitelman laati lentoaseman pitäjä SEA, joka on omistanut maahuolintapalveluja tarjoavan tytäryhtiön monien vuosien ajan. Toiseksi rakenneuudistus oli jo meneillään, ja SEAH oli jo pystynyt parantamaan tuottavuutta merkittävästi. Sen vuoksi vaikuttaa järkevältä rajata liiketoimintasuunnitelman laajuus vain siihen, mitä SEAn kaltainen kokenut sijoittaja välttämättä tarvitsee. |
| --- | --- |

(350)

Komissio katsoo, että liiketoimintasuunnitelman aikajänne (2014–2017) on melko lyhyt. Tästä syystä liiketoimintasuunnitelma voi olla herkkä sen perusteena olevien oletusten vaihteluille. Aikajännettä on kuitenkin tarkasteltava seuraavien seikkojen valossa: ensinnäkin liiketoimintasuunnitelman laati lentoaseman pitäjä SEA, joka on omistanut maahuolintapalveluja tarjoavan tytäryhtiön monien vuosien ajan. Toiseksi rakenneuudistus oli jo meneillään, ja SEAH oli jo pystynyt parantamaan tuottavuutta merkittävästi. Sen vuoksi vaikuttaa järkevältä rajata liiketoimintasuunnitelman laajuus vain siihen, mitä SEAn kaltainen kokenut sijoittaja välttämättä tarvitsee.

| (351) | Komissio toteaa, että jotkin marraskuussa 2013 päivätyn liiketoimintasuunnitelman keskeisistä oletuksista pääpiirteissään toteutuivat, etenkin kannattavuuden ja markkinaosuuksien osalta. Airport Handling oli kannattava jo ensimmäisinä toimintavuosinaan: Syyskuusta 2014 elokuuhun 2015 ulottuvan tuloslaskelman mukaan yrityksen käyttökate oli [...] (*1) euroa. |
| --- | --- |

(351)

Komissio toteaa, että jotkin marraskuussa 2013 päivätyn liiketoimintasuunnitelman keskeisistä oletuksista pääpiirteissään toteutuivat, etenkin kannattavuuden ja markkinaosuuksien osalta. Airport Handling oli kannattava jo ensimmäisinä toimintavuosinaan: Syyskuusta 2014 elokuuhun 2015 ulottuvan tuloslaskelman mukaan yrityksen käyttökate oli [...] (*1) euroa.

*1

| (352) | Komissio toteaa, että kun työvoimakustannusten ja markkinaosuuden kehittymisen arvioinnissa on käytetty varsin kohtuulliselta vaikuttavia oletuksia, liiketoimintasuunnitelman mukaan SEAn 25 miljoonan euron pääomanlisäyksen oman pääoman tuotto on riittävän suuri. |
| --- | --- |

(352)

Komissio toteaa, että kun työvoimakustannusten ja markkinaosuuden kehittymisen arvioinnissa on käytetty varsin kohtuulliselta vaikuttavia oletuksia, liiketoimintasuunnitelman mukaan SEAn 25 miljoonan euron pääomanlisäyksen oman pääoman tuotto on riittävän suuri.

7.2.4   Päätelmä valikoivasta taloudellisesta edusta

Päätelmä valikoivasta taloudellisesta edusta

| (353) | Komissio katsoo, että SEA on toteuttanut riittäviä toimia, joilla rajoitetaan taloudellisen jatkuvuuden riskiä. Liiketoimintasuunnitelma perustui oletuksiin, joita järkevä yksityissijoittaja, jolla on paljon kokemusta lentoasemien huolintatoimialasta ja jonka tavoitteena on tehdä yrityksessä rakenneuudistus, olisi pitänyt luotettavina ja riittävinä sen varmistamiseksi, että Airport Handling on kannattava tulevaisuudessa. Näin ollen SEAn Airport Handlingiin tekemä sijoitus ei ole sellaista etua, jota Airport Handling ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(353)

Komissio katsoo, että SEA on toteuttanut riittäviä toimia, joilla rajoitetaan taloudellisen jatkuvuuden riskiä. Liiketoimintasuunnitelma perustui oletuksiin, joita järkevä yksityissijoittaja, jolla on paljon kokemusta lentoasemien huolintatoimialasta ja jonka tavoitteena on tehdä yrityksessä rakenneuudistus, olisi pitänyt luotettavina ja riittävinä sen varmistamiseksi, että Airport Handling on kannattava tulevaisuudessa. Näin ollen SEAn Airport Handlingiin tekemä sijoitus ei ole sellaista etua, jota Airport Handling ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

7.2.5   Päätelmä siitä, onko SEAn Airport Handlingiin tekemä sijoitus valtiontukea

Päätelmä siitä, onko SEAn Airport Handlingiin tekemä sijoitus valtiontukea

| (354) | Sijoitus ei ole sellaista etua, jota Airport Handling ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisista kumulatiivisista kriteereistä ei siis täyty. Näin ollen sijoitus ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, |
| --- | --- |

(354)

Sijoitus ei ole sellaista etua, jota Airport Handling ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisista kumulatiivisista kriteereistä ei siis täyty. Näin ollen sijoitus ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Prosessi, joka johti SEA Handling S.p.A:n selvitystilaan asettamiseen ja Airport Handling S.p.A:n perustamiseen, ei merkinnyt taloudellista jatkuvuutta kyseisten yritysten välillä.

2.   Airport Handling ei ole velvollinen maksamaan takaisin valtiontukea, joka on todettu sisämarkkinoille soveltumattomaksi 19 päivänä joulukuuta 2012 annetussa komission päätöksessä C(2012) 9448, sellaisena kuin se on oikaistuna 22 päivänä maaliskuuta 2013 annetulla päätöksellä C(2013) 1668, joka koskee SEAn tytäryhtiölleen SEA Handling S.p.A:lle vuosina 2002–2010 myöntämää tukea.

2 artikla

Italian toteuttamat toimet, jotka liittyvät Airport Handling S.p.A:n perustamiseen ja sen pääomittamiseen 25 miljoonalla eurolla, eivät ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 5 päivänä heinäkuuta 2016.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 44, 6.2.2015, s. 30.

1

(2)  
  EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1.

2

(3)  Ks. 20 päivänä kesäkuuta 2013 annettu määräys, asia T-152/13 R, ECLI:EU:T:2013:337, ja 1 päivänä heinäkuuta 2013 annettu määräys, asia T-167/13 R, ECLI:EU:T:2013:331.

3

(4)  Ks. 28 päivänä marraskuuta 2014 annettu määräys, asia T-688/14 R, ECLI:EU:T:2014:1010. Yleisen tuomioistuimen presidentti hylkäsi asiaan T-674/14 R liittyvän hakemuksen 27 päivänä marraskuuta 2014 annetulla määräyksellä; ECLI:EU:T:2014:1009.

4

(5)  
  EUVL C 44, 6.2.2015, s. 30.

5

(6)  
  4.11.2013 tehdyn sopimuksen 5 kohta.

6

(7)  
  Heinäkuun 23 päivänä 1991 annettu laki n:o 223 säännöistä, jotka koskevat ansioturvakassaa, irtisanottujen työntekijöiden liikkuvuutta, työttömyysturvaetuja, EU-direktiivien täytäntöönpanoa, työnvälitystä ja muita työmarkkinoihin liittyviä säännöksiä (Italian tasavallan virallinen lehti GURI N:o 175, 27. heinäkuuta 1991).

7

(*1)  Liikesalaisuus.

*1

(8)  Vapaaehtoinen selvitystila on olennaisilta osiltaan muutoin sama kuin tuomioistuimen määräämä purkaminen, mutta siinä tuomioistuimen sijasta päätöksen yhtiön purkamisesta tekevät osakkaat yhtiökokouksessa, ja he nimittävät myös selvittäjät ja määrittävät niiden toimivallan. Vain siinä tapauksessa, että osakkaat eivät saa tehtyä päätöstä enemmistöllä, yhtiön on tehtävä tuomioistuimelle hakemus selvitystilaan asettamisesta. Tällöin tuomioistuin määrää selvittäjät yhtiöjärjestyksen tai yhtiökokouksen päätöksen mukaisesti, paitsi jos on varmaa, että osakkaiden erimielisyys estää yhtiökokousta tekemästä päätöstä, jolloin tuomioistuin määrää selvittäjän.

8

(9)  Airport Handling jätti maahuolintapalvelujen tarjoamista Linaten ja Malpensan lentoasemilla koskevan lupahakemuksen 21 päivänä tammikuuta 2014. ENAC myönsi luvan Airport Handlingille 17 päivänä huhtikuuta 2014.

9

(10)  SFP:t ovat oman pääoman ehtoisia instrumentteja, joten niihin ei liity takaisinmaksuvelvollisuutta SEAn maksaman summan osalta. Niihin ei liity hallinnollisia oikeuksia, vaan ne ovat osakkaiden oikeuksien kannalta samanlaisia kuin osakkeet. Näihin instrumentteihin liittyy etenkin voitonjako- ja varanto-oikeuksia sekä muihin pääoman eriin liittyviä oikeuksia, myös yhtiön purkamisen yhteydessä.

10

(11)  Tuona päivänä SEA oli yhä Airport Handlingin ainoa osakas.

11

(12)  Tuona päivänä säätiöstä tuli Airport Handlingin ainoa osakas.

12

(13)  Hankintailmoitus nro 2014/S218-385934, 12.11.2014, seuraavassa osoitteessa olevan virallisen lehden täydennysosassa: http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:385934-2014:TEXT:EN:HTML&src=0

13

(14)  
  ”Odotusaika” on 18 kalenterikuukautta siitä, kun kaikki asiakirjat on laadittu ja vaihdettu ja kun kaikki myyntisopimuksesta johtuvat velvollisuudet on täytetty.

14

(15)  Asematasopalvelut, mukaan luettuina matkustajien nouseminen lentokoneeseen ja siitä poistuminen, matkatavarat ja rahti, lentokoneen tasapainottaminen sekä matkatavaroiden luovutus.

15

(16)  Terminaalipalvelut.

16

(17)  Brattlen raportti, s. 1, 1 kohta, ja s. 7, 34 kohta.

17

(18)  Neljäs neuvoston direktiivi 78/660/ETY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1978, perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla, yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä (EYVL L 222, 14.8.1978, s. 11).

18

(19)  Seitsemäs neuvoston direktiivi 83/349/ETY, annettu 13 päivänä kesäkuuta 1983, perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla, konsolidoiduista tilinpäätöksistä (EYVL L 193, 18.7.1983, s. 1).

19

(20)  Asia C-303/88, Italia v. komissio, ECLI:EU:C:1991:367, 57 kohta; asia C-277/00, Saksa v. komissio (”SMI”), ECLI:EU:C:2004:238, 75 kohta. Kun tuensaaja maksaa tuen takaisin, se luopuu aiemmin markkinoilla saamastaan edusta, ja näin ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne palautuu ennalleen.

20

(21)  Asia C-454/09, komissio v. Italia (”New Interline SpA:lle myönnetty tuki”), ECLI:EU:C:2011:650, 36 kohta.

21

(22)  Asia C-610/10, komissio v. Espanja, ECLI:EU:C:2012:781, 106 kohta.

22

(23)  Yhdistetyt asiat C-328/99 ja C-399/00, Italia ja SIM 2 Multimedia v. komissio (”Seleco-Multimedia”), ECLI:EU:C:2003:252, 69 ja 77–78 kohta. Nämä indikaattorit vahvistettiin myöhemmin asiassa T-123/09, Ryanair v. komissio, ECLI:EU:T:2012:164, 155 kohta.

23

(24)  Yhdistetyt asiat T-415/05, T-416/05 ja T-423/05, Helleenien tasavalta v. komissio, ECLI:EU:T:2010:386, 135 kohta.

24

(25)  Asia T-123/09, Ryanair v. komissio, ECLI:EU:T:2012:164, 156 kohta.

25

(26)  Ks. alaviite 40.

26

(27)  
  ”pyritään edelleen turvaamaan kaikkien SEAHin työntekijöiden työpaikat.” Ks. 4.11.2013 allekirjoitetun sopimuksen 6 kohdan 1 alakohta.

27

(28)  
  ”Käytetään kaikkia työllistymistä säätelevän lainsäädännön ja työehtosopimusneuvottelujen mahdollistamia keinoja (ensisijaisesti sosiaalisia turvaverkostoja ja vapaaehtoisia irtisanoutumisia, jotka on pantava täytäntöön SEA-konsernissa tulevaan määräaikaan eli 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä) ja ratkaisuja, joihin sisältyvät myös työntekijöiden uudelleensijoittamiset konsernin sisällä (sekä uusien liiketoimintamahdollisuuksien perusteella että keskuslentoasemana toimimisena päättämistä koskevien yrityssopimusten jälkeen toteutettujen kotiuttamisprosessien perusteella ja sisäisellä liikkuvuudella, joka on suunniteltu vastaamaan SEA SpA:n organisatorisia vaatimuksia)”; Ks. edellinen alaviite.

28

(29)  [...] (*).

29

(30)  Komissio toteaa, että Airport Handlingin toimittamien tilinpäätöstietojen ja omaisuusluettelojen mukaan SEAHin omaisuuserät olivat enimmäkseen vanhentuneita, paljon korjausta vaativia ja arvoltaan kokonaan poistettuja.

30

(31)  Edellä mainitun Airport Handlingin liiketoimintasuunnitelmaa koskevan Brattlen raportin mukaan yhtiön työvoimakustannukset olivat [...] (*).

31

(32)  Asia C-277/00, Saksa v. komissio (”SMI”), ECLI:EU:C:2004:238, 93 kohta.

32

(33)  Asia C-277/00, Saksa v. komissio (”SMI”), ECLI:EU:C:2004:238, 88 kohta.

33

(34)  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 16 kappale.

34

(35)  Sopimuksen allekirjoituspäivämäärät Italian toimittaman luettelon mukaan: esimerkiksi [...] (*).

35

(36)  Asia T-123/09, Ryanair v. komissio, ECLI:EU:T:2012:164, 156 kohta.

36

(37)  Asia C-277/00, Saksa v. komissio (”SMI”), ECLI:EU:C:2004:238, 86–89 kohta.

37

(38)  Edellä mainittu asia C-482/99, Ranska v. komissio, 71 kohta.

38

(39)  Asia T-16/96, Cityflyer Express v. komissio [1998], Kok., s. II-757, 76 kohta.

39

(40)  Asiakirjan ”Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on groundhandling services at Union airports and repealing Council Directive 96/67/EC” (ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maahuolintapalveluista unionin lentoasemilla ja neuvoston direktiivin 96/67/EY kumoamisesta) liitteenä olevan vaikutusten arvioinnin liite, 16.1.2012, SEC(2011) 1439 final. Tämän asiakirjan sivulla 95 komissio toteaa näin: ”Maahuolintapalvelujen vapauttaminen ja monopolien tai (lentoaseman/syöttölentoyhtiön muodostamien) duopolien päättyminen lentoasemilla ovat tarkoittaneet sitä, että maahuolintapalvelujen tarjoajien on täytynyt sopeutua parantaakseen kilpailukykyään, ja niiden on täytynyt myös selvitä yhä ankarammasta kilpailusta. Maahuolinta-alan työntekijöille näkyvin seuraus oli työn tuottavuuden ja joustavuuden lisääntyminen. Maahuolintapalvelujen tarjoajat kertovat usein, että työn tuottavuuden kasvu on välttämätöntä, koska henkilöstökustannusten osuus kokonaiskustannuksista on 65–80 prosenttia, kun taas työntekijäjärjestöt yleensä väittävät, että maahuolintayhtiöt keskittyvät liikaa työvoimaan kustannusten vähentämisessä.”

40

(41)  Brattlen raportin 48 kohdan mukaan, s. 11.

41

(42)  Brattlen raportin 40 kohta, s. 9.

42

(43)  Brattlen raportin mukaan nämä keskimääräiset pääomakustannukset ovat suuremmat, koska niissä otetaan huomioon hankekohtaiset riskit pääoman beetakerrointa suurentamalla.

43

---

| 1.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 317/45 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 317/45

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/2112,

annettu 6 päivänä maaliskuuta 2017,

toimenpiteestä/tukiohjelmasta/valtiontuesta SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N), jonka Unkari aikoo toteuttaa tukeakseen kahden uuden ydinreaktorin rakentamista Paks II -ydinvoimalaan

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 1486)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio käynnisti 13 päivänä maaliskuuta 2014 alustavan tutkinnan asiassa SA.38454 (2014/CP), joka koski II -nimisen ydinvoimalan, jäljempänä ”Paks II”, rakentamiseen mahdollisesti liittyvää valtiontukea. Tutkinnan lähtökohtana olivat eräät lehtiartikkelit sekä epävirallinen yhteydenpito Unkarin viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

(1)

Komissio käynnisti 13 päivänä maaliskuuta 2014 alustavan tutkinnan asiassa SA.38454 (2014/CP), joka koski II -nimisen ydinvoimalan, jäljempänä ”Paks II”, rakentamiseen mahdollisesti liittyvää valtiontukea. Tutkinnan lähtökohtana olivat eräät lehtiartikkelit sekä epävirallinen yhteydenpito Unkarin viranomaisten kanssa.

| (2) | Komissio ja Unkarin viranomaiset vaihtoivat useaan otteeseen tietoja ja järjestivät virallisia kokouksia. Niiden jälkeen Unkarin viranomaiset ilmoittivat oikeusvarmuuden vuoksi toimenpiteestä 22 päivänä toukokuuta 2015 ja totesivat, ettei hankkeeseen liity Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ja Unkarin viranomaiset vaihtoivat useaan otteeseen tietoja ja järjestivät virallisia kokouksia. Niiden jälkeen Unkarin viranomaiset ilmoittivat oikeusvarmuuden vuoksi toimenpiteestä 22 päivänä toukokuuta 2015 ja totesivat, ettei hankkeeseen liity Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea.

| (3) | Unkari ilmoitti komissiolle 22 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä toimenpiteestä, jolla tuetaan taloudellisesti kahden uuden ydinreaktorin rakentamista Paksin voimala-alueelle. |
| --- | --- |

(3)

Unkari ilmoitti komissiolle 22 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä toimenpiteestä, jolla tuetaan taloudellisesti kahden uuden ydinreaktorin rakentamista Paksin voimala-alueelle.

| (4) | Komissio ilmoitti Unkarille 23 päivänä marraskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa toimenpiteen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva päätös”. Komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Unkarille 23 päivänä marraskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa toimenpiteen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva päätös”. Komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (5) | Unkari esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 29 päivänä tammikuuta 2016. |
| --- | --- |

(5)

Unkari esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 29 päivänä tammikuuta 2016.

| (6) | Komissio on saanut huomautuksia asianomaisilta. Se toimitti huomautukset Unkarille, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Unkari toimitti huomautuksensa 7 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on saanut huomautuksia asianomaisilta. Se toimitti huomautukset Unkarille, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Unkari toimitti huomautuksensa 7 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Unkari toimitti lisätietoja 21 päivänä huhtikuuta 2016, 27 päivänä toukokuuta 2016, 9 päivänä kesäkuuta 2016, 28 päivänä heinäkuuta 2016, 16 päivänä tammikuuta 2017 ja 20 päivänä helmikuuta 2017. |
| --- | --- |

(7)

Unkari toimitti lisätietoja 21 päivänä huhtikuuta 2016, 27 päivänä toukokuuta 2016, 9 päivänä kesäkuuta 2016, 28 päivänä heinäkuuta 2016, 16 päivänä tammikuuta 2017 ja 20 päivänä helmikuuta 2017.

| (8) | Unkarin viranomaiset toimittivat 12 päivänä syyskuuta 2016 käytettävää kieltä koskevan poikkeuksen ja hyväksyivät, että englanninkielinen päätös on todistusvoimainen. |
| --- | --- |

(8)

Unkarin viranomaiset toimittivat 12 päivänä syyskuuta 2016 käytettävää kieltä koskevan poikkeuksen ja hyväksyivät, että englanninkielinen päätös on todistusvoimainen.

2.   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1   HANKKEEN KUVAUS

HANKKEEN KUVAUS

| (9) | Toimenpide koskee kahden uuden ydinreaktorin (yksiköt 5 ja 6) rakentamista Unkariin. Unkarin valtio rahoittaa kokonaan rakentamisen, ja tästä rahoituksesta hyötyy Paks II -yritys (MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares), joka omistaa uudet reaktorit ja vastaa niiden käytöstä. |
| --- | --- |

(9)

Toimenpide koskee kahden uuden ydinreaktorin (yksiköt 5 ja 6) rakentamista Unkariin. Unkarin valtio rahoittaa kokonaan rakentamisen, ja tästä rahoituksesta hyötyy Paks II -yritys (MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares), joka omistaa uudet reaktorit ja vastaa niiden käytöstä.

| (10) | Venäjän federaatio ja Unkari tekivät hallitustenvälisen sopimuksen ydinalan ohjelmasta 14 päivänä tammikuuta 2014 (3). Sopimuksen perusteella ne tekevät yhteistyötä nykyisen Paksin ydinvoimalan, jäljempänä ”Paks NPP”, ylläpidossa ja kehittämisessä. Tähän sisältyy uusien voimalayksiköiden 5 ja 6 suunnittelu, rakentaminen, käyttöönotto ja käytöstä poistaminen. Kummassakin uudessa yksikössä on VVER-tyyppinen (vesijäähdytteinen ja vesihidasteinen) reaktori, ja kummankin yksikön kapasiteetti on vähintään 1 000 megawattia (4), joka täydentää olemassa olevien voimalayksiköiden 1–4 kapasiteettia. Yksiköiden 5 ja 6 on tarkoitus kompensoida tuotantokapasiteetin väheneminen, joka aiheutuu yksiköiden 1–4 (kapasiteetti yhteensä 2 000 megawattia) poistuessa käytöstä. Unkari on ilmoittanut, että yksikkö 1 poistuu käytöstä vuoden 2032 lopussa, yksikkö 2 vuoden 2034 lopussa, yksikkö 3 vuoden 2036 lopussa ja yksikkö 4 vuoden 2037 lopussa. Näillä näkymin niiden käyttöä ei jatketa. |
| --- | --- |

(10)

Venäjän federaatio ja Unkari tekivät hallitustenvälisen sopimuksen ydinalan ohjelmasta 14 päivänä tammikuuta 2014 (3). Sopimuksen perusteella ne tekevät yhteistyötä nykyisen Paksin ydinvoimalan, jäljempänä ”Paks NPP”, ylläpidossa ja kehittämisessä. Tähän sisältyy uusien voimalayksiköiden 5 ja 6 suunnittelu, rakentaminen, käyttöönotto ja käytöstä poistaminen. Kummassakin uudessa yksikössä on VVER-tyyppinen (vesijäähdytteinen ja vesihidasteinen) reaktori, ja kummankin yksikön kapasiteetti on vähintään 1 000 megawattia (4), joka täydentää olemassa olevien voimalayksiköiden 1–4 kapasiteettia. Yksiköiden 5 ja 6 on tarkoitus kompensoida tuotantokapasiteetin väheneminen, joka aiheutuu yksiköiden 1–4 (kapasiteetti yhteensä 2 000 megawattia) poistuessa käytöstä. Unkari on ilmoittanut, että yksikkö 1 poistuu käytöstä vuoden 2032 lopussa, yksikkö 2 vuoden 2034 lopussa, yksikkö 3 vuoden 2036 lopussa ja yksikkö 4 vuoden 2037 lopussa. Näillä näkymin niiden käyttöä ei jatketa.

3

4

| (11) | Hallitustenvälisen sopimuksen (5) mukaan sekä Venäjä että Unkari nimeävät yhden kokeneen valtio-omisteisen ja valtion hallinnoiman organisaation, joka olisi taloudellisessa ja teknisessä vastuussa sopimusvelvollisuuksien täyttämisestä hankkeen urakoitsijana/omistajana. |
| --- | --- |

(11)

Hallitustenvälisen sopimuksen (5) mukaan sekä Venäjä että Unkari nimeävät yhden kokeneen valtio-omisteisen ja valtion hallinnoiman organisaation, joka olisi taloudellisessa ja teknisessä vastuussa sopimusvelvollisuuksien täyttämisestä hankkeen urakoitsijana/omistajana.

5

| (12) | Venäjä on antanut kahden uuden reaktorin (yksiköt 5 ja 6) rakentamisen Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt -nimisen osakeyhtiön, jäljempänä ”JSC NIAEP”, tehtäväksi, ja Unkari on nimennyt MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares (1) -nimisen osakeyhtiön, jäljempänä ”Paks II”, toimimaan reaktoreiden omistajana ja vastaamaan niiden käytöstä. |
| --- | --- |

(12)

Venäjä on antanut kahden uuden reaktorin (yksiköt 5 ja 6) rakentamisen Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt -nimisen osakeyhtiön, jäljempänä ”JSC NIAEP”, tehtäväksi, ja Unkari on nimennyt MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares (1) -nimisen osakeyhtiön, jäljempänä ”Paks II”, toimimaan reaktoreiden omistajana ja vastaamaan niiden käytöstä.

1

| (13) | Hallitustenvälisessä sopimuksessa määritellään maiden väliseen ydinvoimayhteistyöhön liittyvät yleiset oikeudet ja velvollisuudet, mutta sopimuksen täytäntöönpanon yksityiskohdat on tarkoitus vahvistaa seuraavissa erillisissä täytäntöönpanosopimuksissa (6):






  a) | Kahden uuden VVER 1200 (V491) -yksikön 5 ja 6 rakentamiseen liittyvää teknistä suunnittelua, hankintaa ja rakennustöitä koskeva sopimus, jäljempänä ”EPC-sopimus”. |
| --- | --- | --- |

(13)

Hallitustenvälisessä sopimuksessa määritellään maiden väliseen ydinvoimayhteistyöhön liittyvät yleiset oikeudet ja velvollisuudet, mutta sopimuksen täytäntöönpanon yksityiskohdat on tarkoitus vahvistaa seuraavissa erillisissä täytäntöönpanosopimuksissa (6):

6

a)

Kahden uuden VVER 1200 (V491) -yksikön 5 ja 6 rakentamiseen liittyvää teknistä suunnittelua, hankintaa ja rakennustöitä koskeva sopimus, jäljempänä ”EPC-sopimus”.

| b) | Uusien reaktoreiden käyttöä ja ylläpitoa koskevan yhteistyön ehdot määrittelevä sopimus, jäljempänä ”O&M-sopimus”. |
| --- | --- |

b)

Uusien reaktoreiden käyttöä ja ylläpitoa koskevan yhteistyön ehdot määrittelevä sopimus, jäljempänä ”O&M-sopimus”.

| c) | Sopimus polttoaineen toimittamisen ja käytetyn polttoaineen hallinnan ehdoista. |
| --- | --- |

c)

Sopimus polttoaineen toimittamisen ja käytetyn polttoaineen hallinnan ehdoista.

| (14) | JSC NIAEP ja Paks II tekivät EPC-sopimuksen 9 päivänä joulukuuta 2014. Sopimuksessa määrätään, että uusi yksikkö 5 aloittaa toimintansa vuonna 2025 ja yksikkö 6 vuonna 2026. |
| --- | --- |

(14)

JSC NIAEP ja Paks II tekivät EPC-sopimuksen 9 päivänä joulukuuta 2014. Sopimuksessa määrätään, että uusi yksikkö 5 aloittaa toimintansa vuonna 2025 ja yksikkö 6 vuonna 2026.

| (15) | Venäjä lupasi lisäksi myöntää Unkarin valtiolle edellä mainituista sopimuksista erillisen lainan, jolla on tarkoitus rahoittaa Paks II:n kehittämistä. Lainaehdot määritellään hallitustenvälisessä rahoitussopimuksessa (7). Laina tarjoaa 10 miljardin euron jatkuvan luottojärjestelyn käytettäväksi ainoastaan Paks II:n voimalayksiköiden 5 ja 6 suunnitteluun, rakentamiseen ja käyttöönottoon. Unkari käyttää tätä jatkuvaa lainajärjestelyä Paks II:n uusien voimalayksiköiden 5 ja 6 suunniteluun, rakentamiseen ja käyttöönottoon vaadittujen investointien suoraan rahoitukseen hallitustenvälisen rahoitussopimuksen mukaisesti. Hallitustenvälisen rahoitussopimuksen lisäksi Unkari maksaa jopa 2,5 miljardin euron suuruisen lisäsumman omasta talousarviostaan rahoittaakseen Paks II -ydinvoimalan investointeja. |
| --- | --- |

(15)

Venäjä lupasi lisäksi myöntää Unkarin valtiolle edellä mainituista sopimuksista erillisen lainan, jolla on tarkoitus rahoittaa Paks II:n kehittämistä. Lainaehdot määritellään hallitustenvälisessä rahoitussopimuksessa (7). Laina tarjoaa 10 miljardin euron jatkuvan luottojärjestelyn käytettäväksi ainoastaan Paks II:n voimalayksiköiden 5 ja 6 suunnitteluun, rakentamiseen ja käyttöönottoon. Unkari käyttää tätä jatkuvaa lainajärjestelyä Paks II:n uusien voimalayksiköiden 5 ja 6 suunniteluun, rakentamiseen ja käyttöönottoon vaadittujen investointien suoraan rahoitukseen hallitustenvälisen rahoitussopimuksen mukaisesti. Hallitustenvälisen rahoitussopimuksen lisäksi Unkari maksaa jopa 2,5 miljardin euron suuruisen lisäsumman omasta talousarviostaan rahoittaakseen Paks II -ydinvoimalan investointeja.

7

| (16) | Johdanto-osan 15 kappaleessa kuvatun investointituen lisäksi Unkari ei aio myöntää muuta rahoitustukea Paks II:lle sen jälkeen, kun voimalayksiköt 5 ja 6 ovat valmistuneet. Uudet yksiköt toimivat markkinaehtoisesti ilman kiinteästi määriteltyä liikevaihtoa tai takuuhintoja. Unkarin katsoo, että Paks II:n ei tässä vaiheessa tarvitse ottaa suoraan lainaa. |
| --- | --- |

(16)

Johdanto-osan 15 kappaleessa kuvatun investointituen lisäksi Unkari ei aio myöntää muuta rahoitustukea Paks II:lle sen jälkeen, kun voimalayksiköt 5 ja 6 ovat valmistuneet. Uudet yksiköt toimivat markkinaehtoisesti ilman kiinteästi määriteltyä liikevaihtoa tai takuuhintoja. Unkarin katsoo, että Paks II:n ei tässä vaiheessa tarvitse ottaa suoraan lainaa.

2.2   TOIMENPITEEN TAVOITE

TOIMENPITEEN TAVOITE

| (17) | Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, Paks NPP on ainoa Unkarissa toimiva ydinvoimala. Sen omistaa valtion omistuksessa kokonaan oleva sähköntoimittaja ja -tuottaja Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság, jäljempänä ”MVM-konserni” (8). Sen neljän yksikön yhteenlaskettu tuotantokapasiteetti on 2 000 megawattia, ja kussakin yksikössä on käytössä venäläistä reaktoriteknologiaa (VVER-440/V213). Yksiköt poistuvat vähitellen käytöstä vuoteen 2037 mennessä (ks. johdanto-osan 10 kappale). |
| --- | --- |

(17)

Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, Paks NPP on ainoa Unkarissa toimiva ydinvoimala. Sen omistaa valtion omistuksessa kokonaan oleva sähköntoimittaja ja -tuottaja Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság, jäljempänä ”MVM-konserni” (8). Sen neljän yksikön yhteenlaskettu tuotantokapasiteetti on 2 000 megawattia, ja kussakin yksikössä on käytössä venäläistä reaktoriteknologiaa (VVER-440/V213). Yksiköt poistuvat vähitellen käytöstä vuoteen 2037 mennessä (ks. johdanto-osan 10 kappale).

8

| (18) | Ydinvoimasähköllä on strateginen rooli Unkarin energianlähteiden yhdistelmässä, sillä noin 50 prosenttia kaikesta Unkarissa tuotetusta sähköstä on peräisin Paks NPP:n nykyisistä neljästä reaktorista (9). |
| --- | --- |

(18)

Ydinvoimasähköllä on strateginen rooli Unkarin energianlähteiden yhdistelmässä, sillä noin 50 prosenttia kaikesta Unkarissa tuotetusta sähköstä on peräisin Paks NPP:n nykyisistä neljästä reaktorista (9).

9

| (19) | Unkarin hallitus esitti perusteena seuraavat tavoitteet:






  — | riittävän osuuden säilyttäminen kansallisista resursseista ja |
| --- | --- | --- |

(19)

Unkarin hallitus esitti perusteena seuraavat tavoitteet:

—

riittävän osuuden säilyttäminen kansallisista resursseista ja

| — | Unkarin tuontiriippuvuuden vähentäminen ja samanaikaisesti kansallisen ilmastopolitiikan noudattaminen, |
| --- | --- |

—

Unkarin tuontiriippuvuuden vähentäminen ja samanaikaisesti kansallisen ilmastopolitiikan noudattaminen,

ja pyysi MVM-konsernia tutkimaan vaihtoehtoja sähköntuotannon laajentamiselle ydinvoimaloissa. MVM-konserni suoritti toteutettavuustutkimuksen, jossa tutkittiin sellaisen uuden ydinvoimalan käyttöönottoa ja rahoitusta, joka voitaisiin yhdistää sähköverkkoon ja jota voitaisiin käyttää taloudellisesti, turvallisesti ja ympäristöä vahingoittamatta. Hallitus ehdotti tämän MVM-konsernin vuonna 2008 esittämän toteutettavuustutkimuksen perusteella hanketta Unkarin parlamentille, joka antoi luvan valmistelutöiden käynnistämiseen uusien ydinvoimalayksiköiden rakentamiseksi Paksin voimala-alueelle (10). Hankkeen tukena olivat laskelmat, joiden mukaan vanhentuneiden voimalaitosten sulkemisen takia käytössä olevasta 8 000–9 000 megawatin kokonaiskapasiteetista poistuu vuoteen 2025 mennessä arviolta 6 000 megawattia. Suljettavat voimalaitokset oli tarkoitus korvata osittain Paks NPP:n laajennuksella.

10

| (20) | Vuonna 2011 toteutettiin kansallinen energiastrategia, joka ulottuu vuoteen 2030 (11). Strategia keskittyy ydinvoiman, hiilen ja vihreän energian yhdistämiseen Unkarissa. Unkarin siirtoverkonhaltija MAVIR arvioi, että Unkari tarvitsee vuoteen 2026 mennessä vähintään 5,3 gigawattia uutta tuotantokapasiteettia ja vuoteen 2031 mennessä hieman yli 7 gigawattia, sillä kysynnän arvioidaan tulevaisuudessa kasvavan ja toisaalta olemassa olevaa tuotantokapasiteettia poistuu käytöstä (12). MAVIR ennustaa myös, että nykyinen hiileen perustuva tuotantokalusto poistuu lähes kokonaisuudessaan käytöstä vuosien 2025 ja 2030 välillä ja Unkarin käytössä oleva kaasuvoimakalusto vähenee noin 1 gigawatilla, kuten Unkarin 16 päivänä tammikuuta 2017 toimittamassa taulukossa 1 kuvataan. Unkari totesi, että MAVIRin arviossa, jonka mukaan uutta kapasiteettia tarvitaan 7 gigawattia, ei oteta huomioon tuontia eikä uutta käyttöön otettua kapasiteettia.

  Taulukko 1


  Kotimaisen tuotantokapasiteetin odotettu vaiheittainen käytöstä poistuminen vuoteen 2031 mennessä








  (ΜW) |
| --- | --- |
| | Existing | Phase-out |
| Nuclear | 2 000 | |
| Coal | 1 292 | 1 222 |
| Natural gas | 3 084 | 960 |
| Oil | 410 | |
| Intermittent renewables/weather-dependent | 455 | 100 |
| Other renewables | 259 | 123 |
| Other non-renewables | 844 | 836 |
| Sum | 8 344 | 3 241 |
| Lähde: Unkarin viranomaiset (Mavir). |

(20)

Vuonna 2011 toteutettiin kansallinen energiastrategia, joka ulottuu vuoteen 2030 (11). Strategia keskittyy ydinvoiman, hiilen ja vihreän energian yhdistämiseen Unkarissa. Unkarin siirtoverkonhaltija MAVIR arvioi, että Unkari tarvitsee vuoteen 2026 mennessä vähintään 5,3 gigawattia uutta tuotantokapasiteettia ja vuoteen 2031 mennessä hieman yli 7 gigawattia, sillä kysynnän arvioidaan tulevaisuudessa kasvavan ja toisaalta olemassa olevaa tuotantokapasiteettia poistuu käytöstä (12). MAVIR ennustaa myös, että nykyinen hiileen perustuva tuotantokalusto poistuu lähes kokonaisuudessaan käytöstä vuosien 2025 ja 2030 välillä ja Unkarin käytössä oleva kaasuvoimakalusto vähenee noin 1 gigawatilla, kuten Unkarin 16 päivänä tammikuuta 2017 toimittamassa taulukossa 1 kuvataan. Unkari totesi, että MAVIRin arviossa, jonka mukaan uutta kapasiteettia tarvitaan 7 gigawattia, ei oteta huomioon tuontia eikä uutta käyttöön otettua kapasiteettia.

11

12

Taulukko 1

Taulukko 1

Kotimaisen tuotantokapasiteetin odotettu vaiheittainen käytöstä poistuminen vuoteen 2031 mennessä

Kotimaisen tuotantokapasiteetin odotettu vaiheittainen käytöstä poistuminen vuoteen 2031 mennessä

(ΜW)

Existing

Phase-out

Nuclear

2 000

Coal

1 292

1 222

Natural gas

3 084

960

Oil

410

Intermittent renewables/weather-dependent

455

100

Other renewables

259

123

Other non-renewables

844

836

Sum

8 344

3 241

Lähde: Unkarin viranomaiset (Mavir).

Lähde:

| (21) | Unkarin ja Venäjän allekirjoittaman hallitustenvälisen sopimuksen tavoitteena on uuden tuotantokapasiteetin rakentaminen Paksin voimala-alueelle. Unkari selitti, että säilyttämällä ydinvoiman yhtenä energiantuotantomuodoistaan se voi vastata tarpeeseen korvata käytöstä poistuvaa tuotantokapasiteettia, rakentaa uutta tuotantokapasiteettia ja saavuttaa omalta osaltaan unionin ilmastotavoitteet (erityisesti ne, jotka liittyvät odotettuun hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen). |
| --- | --- |

(21)

Unkarin ja Venäjän allekirjoittaman hallitustenvälisen sopimuksen tavoitteena on uuden tuotantokapasiteetin rakentaminen Paksin voimala-alueelle. Unkari selitti, että säilyttämällä ydinvoiman yhtenä energiantuotantomuodoistaan se voi vastata tarpeeseen korvata käytöstä poistuvaa tuotantokapasiteettia, rakentaa uutta tuotantokapasiteettia ja saavuttaa omalta osaltaan unionin ilmastotavoitteet (erityisesti ne, jotka liittyvät odotettuun hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen).

2.3   UUSIEN YKSIKÖIDEN KUVAUS – KÄYTETTÄVÄ TEKNOLOGIA

UUSIEN YKSIKÖIDEN KUVAUS – KÄYTETTÄVÄ TEKNOLOGIA

| (22) | Paks II -ydinvoimalaitoksen uudet yksiköt 5 ja 6 varustetaan VVER 1200 (V491) -teknologialla, ja ne ovat edistyneitä 3+ -sukupolven reaktoreita. Unkarin mukaan Paks II:ssa käytettävien yksiköiden teknisistä ominaisuuksista aiheutuu merkittäviä hyötyjä nykyisiin Paks NPP:n yksiköihin verrattuna, esimerkiksi parempi hyötysuhde, taloudellisempi toiminta ja paremmat turvaominaisuudet. |
| --- | --- |

(22)

Paks II -ydinvoimalaitoksen uudet yksiköt 5 ja 6 varustetaan VVER 1200 (V491) -teknologialla, ja ne ovat edistyneitä 3+ -sukupolven reaktoreita. Unkarin mukaan Paks II:ssa käytettävien yksiköiden teknisistä ominaisuuksista aiheutuu merkittäviä hyötyjä nykyisiin Paks NPP:n yksiköihin verrattuna, esimerkiksi parempi hyötysuhde, taloudellisempi toiminta ja paremmat turvaominaisuudet.

| (23) | VVER 1200 (V491) -reaktoreiden huomattavasti suuremman tuotantokapasiteetin lisäksi olennainen ero on odotetussa käyttöiässä (VVER 1200 -yksiköiden käyttöikä on 60 vuotta ja Paks NPP:n nykyisten yksiköiden käyttöikä 30 vuotta) sekä laajemmissa tuotannonohjausmahdollisuuksissa, joiden ansiosta kunkin yksikön tuotantokapasiteettia voidaan säätää sähköverkon kysynnän mukaisesti tiettyjen rajojen sisällä. |
| --- | --- |

(23)

VVER 1200 (V491) -reaktoreiden huomattavasti suuremman tuotantokapasiteetin lisäksi olennainen ero on odotetussa käyttöiässä (VVER 1200 -yksiköiden käyttöikä on 60 vuotta ja Paks NPP:n nykyisten yksiköiden käyttöikä 30 vuotta) sekä laajemmissa tuotannonohjausmahdollisuuksissa, joiden ansiosta kunkin yksikön tuotantokapasiteettia voidaan säätää sähköverkon kysynnän mukaisesti tiettyjen rajojen sisällä.

| (24) | Uusien yksiköiden pienempi polttoaineen tarve on myös osoitus viimeaikaisesta teknologisesta kehityksestä. Nykyisen 12 kuukauden polttoainesyklin sijasta uudet yksiköt voivat toimia 18 kuukauden syklissä. Tämä tarkoittaa, että uudet yksiköt vaativat vuosittain vähemmän polttoaineen lisäyksestä johtuvia huoltoseisokkeja ja toimivat siten keskimäärin pidempään joka vuosi, jolloin tuotantoaikaa ei kulu hukkaan. |
| --- | --- |

(24)

Uusien yksiköiden pienempi polttoaineen tarve on myös osoitus viimeaikaisesta teknologisesta kehityksestä. Nykyisen 12 kuukauden polttoainesyklin sijasta uudet yksiköt voivat toimia 18 kuukauden syklissä. Tämä tarkoittaa, että uudet yksiköt vaativat vuosittain vähemmän polttoaineen lisäyksestä johtuvia huoltoseisokkeja ja toimivat siten keskimäärin pidempään joka vuosi, jolloin tuotantoaikaa ei kulu hukkaan.

| (25) | Tekniset tiedot osoittavat myös, että uusien polttoainelaitteistojen tuottama tehotiheys on huomattavasti suurempi kuin olemassa olevien laitteistojen. Tämä puolestaan tarkoittaa, että kutakin polttoaineen massayksikköä kohti voidaan saavuttaa suurempi tuotto, mikä saattaa parantaa voimalaitoksen taloudellisuutta. |
| --- | --- |

(25)

Tekniset tiedot osoittavat myös, että uusien polttoainelaitteistojen tuottama tehotiheys on huomattavasti suurempi kuin olemassa olevien laitteistojen. Tämä puolestaan tarkoittaa, että kutakin polttoaineen massayksikköä kohti voidaan saavuttaa suurempi tuotto, mikä saattaa parantaa voimalaitoksen taloudellisuutta.

2.4   TUENSAAJA

TUENSAAJA

| (26) | Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 2.3 jaksossa kuvattiin, toimenpiteen tuensaaja on Paks II, joka on tällä hetkellä Unkarin valtion omistuksessa. Osakkeenomistajien oikeuksia käyttää pääministerin kanslia. Paks II:sta tulee Unkarin valtion maksamien reaktoriyksiköiden 5 ja 6 omistaja, ja se vastaa niiden käytöstä. |
| --- | --- |

(26)

Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 2.3 jaksossa kuvattiin, toimenpiteen tuensaaja on Paks II, joka on tällä hetkellä Unkarin valtion omistuksessa. Osakkeenomistajien oikeuksia käyttää pääministerin kanslia. Paks II:sta tulee Unkarin valtion maksamien reaktoriyksiköiden 5 ja 6 omistaja, ja se vastaa niiden käytöstä.

| (27) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 19 kappaleessa kuvataan, kuinka alun perin MVM-konsernin omistamat Paks II:n osakkeet siirrettiin Unkarin valtiolle (13). Unkarin 30 päivänä tammikuuta 2016 toimittamien tietojen mukaan siirtosumma oli 10,156 miljardia Unkarin forinttia eli noin 33 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(27)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 19 kappaleessa kuvataan, kuinka alun perin MVM-konsernin omistamat Paks II:n osakkeet siirrettiin Unkarin valtiolle (13). Unkarin 30 päivänä tammikuuta 2016 toimittamien tietojen mukaan siirtosumma oli 10,156 miljardia Unkarin forinttia eli noin 33 miljoonaa euroa.

13

2.5   HANKKEEN RAHOITUSRAKENNE SEKÄ EPC-SOPIMUKSEN MUKAISET OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET

HANKKEEN RAHOITUSRAKENNE SEKÄ EPC-SOPIMUKSEN MUKAISET OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET

2.5.1   HALLITUSTENVÄLINEN RAHOITUSSOPIMUS

| (28) | Venäjä myönsi Unkarille hallitustenvälisen sopimuksen (14) puitteissa 10 miljardin euron valtionlainan jatkuvan lainajärjestelyn muodossa ydinvoimalayksiköiden 5 ja 6 rakentamiseen Paksin voimala-alueelle. Lainan korko vaihtelee 3,95 prosentin ja 4,95 prosentin (15) välillä. Laina on korvamerkitty kyseisten uusien voimalayksiköiden suunnitteluun, rakentamiseen ja käyttöönottoon. |
| --- | --- |

(28)

Venäjä myönsi Unkarille hallitustenvälisen sopimuksen (14) puitteissa 10 miljardin euron valtionlainan jatkuvan lainajärjestelyn muodossa ydinvoimalayksiköiden 5 ja 6 rakentamiseen Paksin voimala-alueelle. Lainan korko vaihtelee 3,95 prosentin ja 4,95 prosentin (15) välillä. Laina on korvamerkitty kyseisten uusien voimalayksiköiden suunnitteluun, rakentamiseen ja käyttöönottoon.

14

15

| (29) | Hallitustenvälisen rahoitussopimuksen mukaan Unkarin on rahoitettava lainalla hankkeen yhteydessä tilattuja töitä, palveluja ja laitteita, joiden arvo on yhteensä 80 prosenttia EPC-sopimuksen arvosta. Jäljelle jäävä 20 prosentin osuus EPC-sopimuksesta jää Unkarin maksettavaksi (katso johdanto-osan 15 kappale). Unkarin täytyy käyttää laina vuoteen 2025 mennessä. |
| --- | --- |

(29)

Hallitustenvälisen rahoitussopimuksen mukaan Unkarin on rahoitettava lainalla hankkeen yhteydessä tilattuja töitä, palveluja ja laitteita, joiden arvo on yhteensä 80 prosenttia EPC-sopimuksen arvosta. Jäljelle jäävä 20 prosentin osuus EPC-sopimuksesta jää Unkarin maksettavaksi (katso johdanto-osan 15 kappale). Unkarin täytyy käyttää laina vuoteen 2025 mennessä.

| (30) | Unkarin on maksettava laina takaisin 21 vuoden kuluessa alkaen uusien ydinvoimalayksiköiden 5 ja 6 käyttöönottoa seuraavasta 15 päivästä maaliskuuta tai 15 päivästä syyskuuta, kuitenkin viimeistään 15 päivästä maaliskuuta 2026 (16). |
| --- | --- |

(30)

Unkarin on maksettava laina takaisin 21 vuoden kuluessa alkaen uusien ydinvoimalayksiköiden 5 ja 6 käyttöönottoa seuraavasta 15 päivästä maaliskuuta tai 15 päivästä syyskuuta, kuitenkin viimeistään 15 päivästä maaliskuuta 2026 (16).

16

| (31) | Hallitustenvälisen rahoitussopimuksen mukaisia maksuja voidaan suorittaa ainoastaan, kun Unkarin kansantaloudesta vastaava ministeriö on esittänyt sitä koskevan pyynnön ja Venäjän valtiovarainministeriö on ilmoittanut hyväksyvänsä maksun. |
| --- | --- |

(31)

Hallitustenvälisen rahoitussopimuksen mukaisia maksuja voidaan suorittaa ainoastaan, kun Unkarin kansantaloudesta vastaava ministeriö on esittänyt sitä koskevan pyynnön ja Venäjän valtiovarainministeriö on ilmoittanut hyväksyvänsä maksun.

2.5.2   EPC-SOPIMUS

| (32) | EPC-sopimuksen mukaan JSC NIAEP:n on toimitettava kaksi yksityiskohtaisten teknisten eritelmien mukaista reaktoria sovittuihin päivämääriin mennessä sovitusta hinnasta ([...] (*1) miljardia euroa), joka maksetaan kertasuorituksena. Kaikki aiemmin määrittelemättömät kulut sisältyvät tähän hintaan [...] (17). |
| --- | --- |

(32)

EPC-sopimuksen mukaan JSC NIAEP:n on toimitettava kaksi yksityiskohtaisten teknisten eritelmien mukaista reaktoria sovittuihin päivämääriin mennessä sovitusta hinnasta ([...] (*1) miljardia euroa), joka maksetaan kertasuorituksena. Kaikki aiemmin määrittelemättömät kulut sisältyvät tähän hintaan [...] (17).

*1

17

| (33) | Sopimuksessa määrätään sopimussakosta (18), joka on maksettava tiettyjen ehtojen täyttyessä [...]. |
| --- | --- |

(33)

Sopimuksessa määrätään sopimussakosta (18), joka on maksettava tiettyjen ehtojen täyttyessä [...].

18

| (34) | [...] |
| --- | --- |

(34)

[...]

| (35) | [...] |
| --- | --- |

(35)

[...]

2.5.3   VALTION JA TUENSAAJAN VÄLINEN SUHDE

| (36) | Unkari oli alun perin suunnitellut, että Paks II olisi jatkossakin Unkarin valtion ja kuntien omistaman yrityksen MVM Hungarian Electricity Ltd kokonaan omistama tytäryhtiö. Marraskuusta 2014 lähtien Paks II ei ole enää ollut MVM Hungarian Electricity Ltd:n tytäryhtiö eikä osa MVM-konsernia, vaan se on kokonaan valtion suoraan omistama yritys, eikä sillä tällä hetkellä ole oikeudellista suhdetta MVM-konserniin. |
| --- | --- |

(36)

Unkari oli alun perin suunnitellut, että Paks II olisi jatkossakin Unkarin valtion ja kuntien omistaman yrityksen MVM Hungarian Electricity Ltd kokonaan omistama tytäryhtiö. Marraskuusta 2014 lähtien Paks II ei ole enää ollut MVM Hungarian Electricity Ltd:n tytäryhtiö eikä osa MVM-konsernia, vaan se on kokonaan valtion suoraan omistama yritys, eikä sillä tällä hetkellä ole oikeudellista suhdetta MVM-konserniin.

| (37) | Unkari on todennut Paks II:n toiminnan ja erityisesti sähkön myynnin osalta, että erillisen toimittajan kanssa ei ole tehty eikä ole tarkoitus tässä vaiheessa tehdä erillistä sähkönhankintasopimusta. Unkarin viranomaiset suunnittelevat, että Paks II:n tuottama energia myydään markkinoilla sekä sähkönkäyttäjille tyypillisen markkinakäytännön mukaisesti peruskuormasähkön myyntisopimuksilla. Unkarin viranomaisten mukaan odotettavissa olevan pitkän käyttöiän peruskuormasähkön tuottajana Paks II olisi hinnanottaja samaan tapaan kuin olemassa olevat ydinvoiman tuottajat Euroopassa. |
| --- | --- |

(37)

Unkari on todennut Paks II:n toiminnan ja erityisesti sähkön myynnin osalta, että erillisen toimittajan kanssa ei ole tehty eikä ole tarkoitus tässä vaiheessa tehdä erillistä sähkönhankintasopimusta. Unkarin viranomaiset suunnittelevat, että Paks II:n tuottama energia myydään markkinoilla sekä sähkönkäyttäjille tyypillisen markkinakäytännön mukaisesti peruskuormasähkön myyntisopimuksilla. Unkarin viranomaisten mukaan odotettavissa olevan pitkän käyttöiän peruskuormasähkön tuottajana Paks II olisi hinnanottaja samaan tapaan kuin olemassa olevat ydinvoiman tuottajat Euroopassa.

| (38) | Paks II:sta tulee Paks II -ydinvoimalan omistaja, ja kahden uuden reaktorin rakentamisvaiheessa se saa kaiken tarvitsemansa rahoituksen Unkarin valtiolta oman pääoman ehtoisena rahoituksena. Unkarin viranomaiset katsovat, että Paks II:n ei tarvitse tässä vaiheessa hankkia suoraan velkarahoitusta. |
| --- | --- |

(38)

Paks II:sta tulee Paks II -ydinvoimalan omistaja, ja kahden uuden reaktorin rakentamisvaiheessa se saa kaiken tarvitsemansa rahoituksen Unkarin valtiolta oman pääoman ehtoisena rahoituksena. Unkarin viranomaiset katsovat, että Paks II:n ei tarvitse tässä vaiheessa hankkia suoraan velkarahoitusta.

| (39) | Unkari ei siirrä Paks II -ydinvoimalan ostohinnan siirtoon tarvittavia varoja Paks II:n tileille. Suurinta osaa näistä varoista säilytetään Venäjän kehitys- ja ulkomaisten talousasioiden pankissa (Vnesheconombank). Paks II esittää kutakin täytetyksi katsottua välitavoitetta kohti Vnesheconombankille pyynnön maksaa 80 prosenttia erääntyvästä määrästä suoraan JSC NIAEP:lle. Lisäksi se esittää Unkarin valtionvelkaa hallinnoivalle virastolle pyynnön maksaa jäljellä olevat 20 prosenttia. |
| --- | --- |

(39)

Unkari ei siirrä Paks II -ydinvoimalan ostohinnan siirtoon tarvittavia varoja Paks II:n tileille. Suurinta osaa näistä varoista säilytetään Venäjän kehitys- ja ulkomaisten talousasioiden pankissa (Vnesheconombank). Paks II esittää kutakin täytetyksi katsottua välitavoitetta kohti Vnesheconombankille pyynnön maksaa 80 prosenttia erääntyvästä määrästä suoraan JSC NIAEP:lle. Lisäksi se esittää Unkarin valtionvelkaa hallinnoivalle virastolle pyynnön maksaa jäljellä olevat 20 prosenttia.

| (40) | Loput Paks II:n rahoitustarpeesta rakennusvaiheen aikana varmistetaan oman pääoman ehtoisesti Unkarin valtion talousarviosta. Rakennusvaiheen aikana alustavasti korvamerkitty summa on jopa [...] miljardia euroa (hallitustenvälisessä sopimuksessa ydinvoimahankkeen hinnaksi määritetyn 12,5 miljardin euron sekä Paks II -ydinvoimalaitoksen toteutuneen hankintahinnan eli [...] miljardin euron välinen erotus). Unkarin valtio pitää tätä ylärajana niille valtion varoille, jotka voidaan käyttää Paks II -ydinvoimalan rakentamiseen ainakin ilman tilanteen lisäarviointia. Jos pääomatarve ylittää kyseisen summan, Unkari ilmoittaa kuitenkin sijoittavansa lisävaroja, jos se katsoo kyseisenä ajankohtana tekemässään, että sijoittaminen on taloudellisesti järkevää. |
| --- | --- |

(40)

Loput Paks II:n rahoitustarpeesta rakennusvaiheen aikana varmistetaan oman pääoman ehtoisesti Unkarin valtion talousarviosta. Rakennusvaiheen aikana alustavasti korvamerkitty summa on jopa [...] miljardia euroa (hallitustenvälisessä sopimuksessa ydinvoimahankkeen hinnaksi määritetyn 12,5 miljardin euron sekä Paks II -ydinvoimalaitoksen toteutuneen hankintahinnan eli [...] miljardin euron välinen erotus). Unkarin valtio pitää tätä ylärajana niille valtion varoille, jotka voidaan käyttää Paks II -ydinvoimalan rakentamiseen ainakin ilman tilanteen lisäarviointia. Jos pääomatarve ylittää kyseisen summan, Unkari ilmoittaa kuitenkin sijoittavansa lisävaroja, jos se katsoo kyseisenä ajankohtana tekemässään, että sijoittaminen on taloudellisesti järkevää.

| (41) | Unkari väittää, että Paks II:n rakennusvaiheen aikaisia mahdollisia lisäkustannuksia koskevan herkkyysanalyysin mukaan kustannusten olisi tultava kymmenkertaisiksi, jotta odotettu sisäinen korkokanta pienenisi 1 prosentilla. Sen vuoksi Unkari ennakoi kustannusten kasvulla olevan vain vähäisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(41)

Unkari väittää, että Paks II:n rakennusvaiheen aikaisia mahdollisia lisäkustannuksia koskevan herkkyysanalyysin mukaan kustannusten olisi tultava kymmenkertaisiksi, jotta odotettu sisäinen korkokanta pienenisi 1 prosentilla. Sen vuoksi Unkari ennakoi kustannusten kasvulla olevan vain vähäisiä vaikutuksia.

2.6   UNKARIN SÄHKÖMARKKINAT

UNKARIN SÄHKÖMARKKINAT

2.6.1   KUVAUS UNKARIN SÄHKÖMARKKINOISTA

| (42) | Unkarin sähkömarkkinoiden nykyinen rakenne muodostui noin vuonna 1995, jolloin useimmat suurista voimalaitoksista, julkisista yleishyödyllisten palvelujen tarjoajista ja jakeluyhtiöistä yksityistettiin. Valtiolla on edelleen määräävä asema alalla omistamansa vertikaalisesti integroituneen energiayhtiön, MVM-konsernin, kautta. |
| --- | --- |

(42)

Unkarin sähkömarkkinoiden nykyinen rakenne muodostui noin vuonna 1995, jolloin useimmat suurista voimalaitoksista, julkisista yleishyödyllisten palvelujen tarjoajista ja jakeluyhtiöistä yksityistettiin. Valtiolla on edelleen määräävä asema alalla omistamansa vertikaalisesti integroituneen energiayhtiön, MVM-konsernin, kautta.

| (43) | Johdanto-osan 20 kappaleessa mainitussa MAVIRin tutkimuksessa esitettiin, että kotimainen kokonaiskulutus kasvoi 2,7 prosenttia vuodesta 2014 ja oli 43,75 terawattituntia vuonna 2015. Tästä kulutuksesta kotimainen tuotanto kattoi 30,06 terawattituntia, joka on 68,72 prosenttia sähkön kokonaiskulutuksesta (katso kuvio 1). Tuonnin määrä oli 13,69 terawattituntia eli 31,28 prosenttia kokonaiskulutuksesta. Sähköntuottajana valtion omistamalla MVM-konsernilla on merkittävä markkinaläsnäolo sen tärkeimmän tuotantoresurssin, Paks NPP:n, ansiosta. Paks NPP tuotti 52,67 prosenttia Unkarissa vuonna 2015 tuotetusta energiasta, kuten kuvio 1 osoittaa. Mátran ruskohiilivoimalaitoksen pääomistaja on RWE Power AG (50,92 %), ja MVM-konserni omistaa 26,15 prosenttia sen osakkeista. Muilla suurilla (többi nagyerőmű) ja pienillä (kiserőművek) voimalaitoksilla on vaatimaton rooli Unkarin markkinoiden kokonaistuotantorakenteessa. Lisäksi MVM-konsernin vertikaalisesti integroitunut tukkumyyntihaara MVM Partner on määräävässä asemassa sähkön tukkumarkkinoilla (19).

  Kuvio 1


  Unkarin kokonaissähkönkulutuksen muodostuminen vuonna 2015













  Lähde: | Unkarin sähköntuotantojärjestelmän tuotantokaluston keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitys (Mavir, 2016) (20). |
| --- | --- | --- |

(43)

Johdanto-osan 20 kappaleessa mainitussa MAVIRin tutkimuksessa esitettiin, että kotimainen kokonaiskulutus kasvoi 2,7 prosenttia vuodesta 2014 ja oli 43,75 terawattituntia vuonna 2015. Tästä kulutuksesta kotimainen tuotanto kattoi 30,06 terawattituntia, joka on 68,72 prosenttia sähkön kokonaiskulutuksesta (katso kuvio 1). Tuonnin määrä oli 13,69 terawattituntia eli 31,28 prosenttia kokonaiskulutuksesta. Sähköntuottajana valtion omistamalla MVM-konsernilla on merkittävä markkinaläsnäolo sen tärkeimmän tuotantoresurssin, Paks NPP:n, ansiosta. Paks NPP tuotti 52,67 prosenttia Unkarissa vuonna 2015 tuotetusta energiasta, kuten kuvio 1 osoittaa. Mátran ruskohiilivoimalaitoksen pääomistaja on RWE Power AG (50,92 %), ja MVM-konserni omistaa 26,15 prosenttia sen osakkeista. Muilla suurilla (többi nagyerőmű) ja pienillä (kiserőművek) voimalaitoksilla on vaatimaton rooli Unkarin markkinoiden kokonaistuotantorakenteessa. Lisäksi MVM-konsernin vertikaalisesti integroitunut tukkumyyntihaara MVM Partner on määräävässä asemassa sähkön tukkumarkkinoilla (19).

19

Kuvio 1

Kuvio 1

Unkarin kokonaissähkönkulutuksen muodostuminen vuonna 2015

Unkarin kokonaissähkönkulutuksen muodostuminen vuonna 2015

Image 1

Lähde:

Lähde:

20

Kuvio 2

Kuvio 2

Kotimaisen sähkön bruttotuotanto Unkarissa vuonna 2015

Kotimaisen sähkön bruttotuotanto Unkarissa vuonna 2015

Image 2

| Lähde: | Unkarin sähköntuotantojärjestelmän tuotantokaluston keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitys (Mavir, 2016). |
| --- | --- |

Lähde:

Lähde:

| (44) | Unkarissa useimmat sähkön tukkukaupan transaktiot tapahtuvat kahdenvälisillä sähkönostosopimuksilla, joissa sähkön tuottajat sitoutuvat myymään ennalta määritellyn vähimmäismäärän tukkukauppiaille ja joissa tukkukauppiaat velvoitetaan ostamaan tietty vähimmäismäärä. Kahdenväliset sähkönhankintasopimukset tehdään useimmiten Euroopan energiakauppiaiden liiton (European Federation of Energy Traders) asettamien standardien mukaisesti. |
| --- | --- |

(44)

Unkarissa useimmat sähkön tukkukaupan transaktiot tapahtuvat kahdenvälisillä sähkönostosopimuksilla, joissa sähkön tuottajat sitoutuvat myymään ennalta määritellyn vähimmäismäärän tukkukauppiaille ja joissa tukkukauppiaat velvoitetaan ostamaan tietty vähimmäismäärä. Kahdenväliset sähkönhankintasopimukset tehdään useimmiten Euroopan energiakauppiaiden liiton (European Federation of Energy Traders) asettamien standardien mukaisesti.

| (45) | Hungarian Power Exchange Company Ltd (HUPX) aloitti toimintansa heinäkuussa 2010 siirtoverkonhaltija MAVIRin tytäryhtiönä. Se tarjoaa vuorokausimarkkinakauppoja sekä fyysisiä futuurikauppoja. Vuorokausimarkkinakauppa alkaa päivittäin klo 11 seuraavan päivän jokaiselle tunnille asetettavien osto- ja myyntitarjousten perusteella. Kaupankäynti päättyy viimeistään klo 11.40. Fyysisiä futuurikauppoja voidaan tehdä neljäksi viikoksi, kolmeksi kuukaudeksi, neljäksi vuosineljännekseksi ja kolmeksi vuodeksi. Näille tapahtumille on määrätty kauppapäivät, jolloin osto- ja myyntitarjouksia voi tehdä tietyllä aikavälillä. Sekä 15 minuutin tuotteet että yhden tunnin jaksot ovat olleet vaihdantakelpoisia HUPX:n päivänsisäisillä markkinoilla maaliskuusta 2016 lähtien. Järjestäytyneiden vuorokausimarkkinoiden ja päivänsisäisten markkinoiden lisäksi HUPX:llä on yhteistyösopimukset kahden pankkiiriliikkeen kanssa, jotka tarjoavat tavallisille asiakkaille OTC-sopimusten selvityspalvelua. |
| --- | --- |

(45)

Hungarian Power Exchange Company Ltd (HUPX) aloitti toimintansa heinäkuussa 2010 siirtoverkonhaltija MAVIRin tytäryhtiönä. Se tarjoaa vuorokausimarkkinakauppoja sekä fyysisiä futuurikauppoja. Vuorokausimarkkinakauppa alkaa päivittäin klo 11 seuraavan päivän jokaiselle tunnille asetettavien osto- ja myyntitarjousten perusteella. Kaupankäynti päättyy viimeistään klo 11.40. Fyysisiä futuurikauppoja voidaan tehdä neljäksi viikoksi, kolmeksi kuukaudeksi, neljäksi vuosineljännekseksi ja kolmeksi vuodeksi. Näille tapahtumille on määrätty kauppapäivät, jolloin osto- ja myyntitarjouksia voi tehdä tietyllä aikavälillä. Sekä 15 minuutin tuotteet että yhden tunnin jaksot ovat olleet vaihdantakelpoisia HUPX:n päivänsisäisillä markkinoilla maaliskuusta 2016 lähtien. Järjestäytyneiden vuorokausimarkkinoiden ja päivänsisäisten markkinoiden lisäksi HUPX:llä on yhteistyösopimukset kahden pankkiiriliikkeen kanssa, jotka tarjoavat tavallisille asiakkaille OTC-sopimusten selvityspalvelua.

| (46) | Sellaisten vuorokausihuutokauppojen lisäksi, jotka eivät ole HUPX:n järjestämiä, sähkökauppaa käydään myös pörsseissä, jotka perustuvat EU:n tai OTC-alustoihin, sekä suorilla kahdenvälisillä sopimuksilla (katso johdanto-osan 44 kappale). |
| --- | --- |

(46)

Sellaisten vuorokausihuutokauppojen lisäksi, jotka eivät ole HUPX:n järjestämiä, sähkökauppaa käydään myös pörsseissä, jotka perustuvat EU:n tai OTC-alustoihin, sekä suorilla kahdenvälisillä sopimuksilla (katso johdanto-osan 44 kappale).

| (47) | Kuten johdanto-osan 43 kappaleen kuviosta 1 voidaan nähdä, Unkari on sähkön nettotuoja ja tuonti kattaa Unkarin sähkönkulutuksesta noin 30 prosenttia. Kuten kuvio 3 osoittaa, sähkön tukkuhinnat ovat olleet Unkarissa korkeimmat toisiinsa yhteydessä olevien lähialueiden vertailussa (pois lukien Puola ja Slovenia).

  Kuvio 3


  Vuorokausikaupan peruskuormahintojen kuukausittaiset keskiarvot Keski- ja Itä-Euroopan maissa (ml. Unkari) ja Saksassa (2010–2016)













  Lähde: | Euroopan komissio. |
| --- | --- | --- |

(47)

Kuten johdanto-osan 43 kappaleen kuviosta 1 voidaan nähdä, Unkari on sähkön nettotuoja ja tuonti kattaa Unkarin sähkönkulutuksesta noin 30 prosenttia. Kuten kuvio 3 osoittaa, sähkön tukkuhinnat ovat olleet Unkarissa korkeimmat toisiinsa yhteydessä olevien lähialueiden vertailussa (pois lukien Puola ja Slovenia).

Kuvio 3

Kuvio 3

Vuorokausikaupan peruskuormahintojen kuukausittaiset keskiarvot Keski- ja Itä-Euroopan maissa (ml. Unkari) ja Saksassa (2010–2016)

Vuorokausikaupan peruskuormahintojen kuukausittaiset keskiarvot Keski- ja Itä-Euroopan maissa (ml. Unkari) ja Saksassa (2010–2016)

Image 3

Lähde:

Lähde:

| (48) | Alueen peruskuormahintojen lyhyen aikavälin tarkastelu viittaa myös samanlaiseen kehityssuuntaukseen eli siihen, että Unkarin peruskuormahinnat ovat alueen korkeimmat (katso kuvio 4).

  Kuvio 4


  Alueelliset peruskuormahinnat tammikuu–kesäkuu 2017













  Lähde: | Euroopan komissio (Keski-Euroopan sähköpörssin julkaisemien tietojen perusteella), (https://www.pxe.cz/Kurzovni-Listek/Oficialni-KL/). |
| --- | --- | --- |

(48)

Alueen peruskuormahintojen lyhyen aikavälin tarkastelu viittaa myös samanlaiseen kehityssuuntaukseen eli siihen, että Unkarin peruskuormahinnat ovat alueen korkeimmat (katso kuvio 4).

Kuvio 4

Kuvio 4

Alueelliset peruskuormahinnat tammikuu–kesäkuu 2017

Alueelliset peruskuormahinnat tammikuu–kesäkuu 2017

Image 4

Lähde:

Lähde:

| (49) | Unkarin sähköverkko on liitetty tehokkaasti naapurimaiden verkkoihin: sähkön yhteenliittämiskapasiteetti oli 30 prosenttia vuonna 2014, mikä ylittää vuodeksi 2020 asetetun tavoitteen (21). Vuonna 2014 Tšekin, Slovakian, Unkarin ja Romanian yhteenkytketyt markkinat aloittivat toimintansa, mikä kasvatti HUPX:n likviditeettiä ja vähensi hintojen epävakaisuutta. Kuviossa 5 esitetään tiivistetysti naapurivaltioiden kanssa käyty sähkökauppa vuonna 2014.

  Kuvio 5


  Sähkökauppa Unkarin ja naapurivaltioiden välillä













  Lähde: | Tietoa Unkarin sähköjärjestelmästä (Mavir, 2014). |
| --- | --- | --- |

(49)

Unkarin sähköverkko on liitetty tehokkaasti naapurimaiden verkkoihin: sähkön yhteenliittämiskapasiteetti oli 30 prosenttia vuonna 2014, mikä ylittää vuodeksi 2020 asetetun tavoitteen (21). Vuonna 2014 Tšekin, Slovakian, Unkarin ja Romanian yhteenkytketyt markkinat aloittivat toimintansa, mikä kasvatti HUPX:n likviditeettiä ja vähensi hintojen epävakaisuutta. Kuviossa 5 esitetään tiivistetysti naapurivaltioiden kanssa käyty sähkökauppa vuonna 2014.

21

Kuvio 5

Kuvio 5

Sähkökauppa Unkarin ja naapurivaltioiden välillä

Sähkökauppa Unkarin ja naapurivaltioiden välillä

Image 5

Lähde:

Lähde:

2.6.2   KUVAUS UNKARIN SÄHKÖMARKKINOIDEN KAAVAILLUSTA MUUTOKSESTA

| (50) | Johdanto-osan 20 kappaleessa mainitun MAVIRin (22) tutkimuksen perusteella hiileen perustuva tuotantokalusto poistuu lähes kokonaan käytöstä vuosien 2025 ja 2030 välillä ja Unkarin kaasutuotantokapasiteetti vähenee 1 gigawatilla. Verrattuna arvioihin huippukuormituksen kasvusta saatavilla olevan kotimaisen sähköntuotantokapasiteetin supistuvan huippukuormitusta pienemmäksi viimeistään vuonna 2021. Tämän seurauksena siirtoverkonhaltija arvioi, että Unkarin markkinoilla tarvitaan uutta sähköntuotantokapasiteettia vähintään 5,3 gigawattia vuoteen 2026 mennessä ja hieman yli 7 gigawattia ennustejakson loppuun eli vuoteen 2031 mennessä. Tätä kuvataan jäljempänä kuviossa 6, jossa näkyy, että jatkossa tarvitaan huomattavasti huippukuormitusta enemmän tuotantokapasiteettia. Unkari selitti 16 päivänä tammikuuta 2017 toimittamissaan tiedoissa, että sen on varmistettava tietty ylimenevä kapasiteetin taso siirtoverkonhaltijoiden ENTSO-E-standardien mukaisesti. Ylimenevä tuotantokapasiteetti on luotettavan ja käytettävissä olevan kotimaisen kapasiteetin, kansallisen tuotantokapasiteetin ja huippukuorman summan sekä järjestelmän käyttövarannon välinen erotus. Ylimenevä tuotantokapasiteetti on järjestelmään jäävä kansallinen tuotantokapasiteetti, jonka on katettava suunniteltu vienti, odottamattomat kuormitusvaihtelut, järjestelmän käyttövaranto sekä suunnittelemattomat käyttökatkot vertailupisteessä.

  Kuvio 6


  Lisätuotantokapasiteetin tarve Unkarin sähköntuotannossa













  Lähde: | Unkarin sähköntuotantojärjestelmän tuotantolaitteistojen keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitys (Mavir, 2016). ”Csúcsterhelés” tarkoittaa ”huippukuormaa”. |
| --- | --- | --- |

(50)

Johdanto-osan 20 kappaleessa mainitun MAVIRin (22) tutkimuksen perusteella hiileen perustuva tuotantokalusto poistuu lähes kokonaan käytöstä vuosien 2025 ja 2030 välillä ja Unkarin kaasutuotantokapasiteetti vähenee 1 gigawatilla. Verrattuna arvioihin huippukuormituksen kasvusta saatavilla olevan kotimaisen sähköntuotantokapasiteetin supistuvan huippukuormitusta pienemmäksi viimeistään vuonna 2021. Tämän seurauksena siirtoverkonhaltija arvioi, että Unkarin markkinoilla tarvitaan uutta sähköntuotantokapasiteettia vähintään 5,3 gigawattia vuoteen 2026 mennessä ja hieman yli 7 gigawattia ennustejakson loppuun eli vuoteen 2031 mennessä. Tätä kuvataan jäljempänä kuviossa 6, jossa näkyy, että jatkossa tarvitaan huomattavasti huippukuormitusta enemmän tuotantokapasiteettia. Unkari selitti 16 päivänä tammikuuta 2017 toimittamissaan tiedoissa, että sen on varmistettava tietty ylimenevä kapasiteetin taso siirtoverkonhaltijoiden ENTSO-E-standardien mukaisesti. Ylimenevä tuotantokapasiteetti on luotettavan ja käytettävissä olevan kotimaisen kapasiteetin, kansallisen tuotantokapasiteetin ja huippukuorman summan sekä järjestelmän käyttövarannon välinen erotus. Ylimenevä tuotantokapasiteetti on järjestelmään jäävä kansallinen tuotantokapasiteetti, jonka on katettava suunniteltu vienti, odottamattomat kuormitusvaihtelut, järjestelmän käyttövaranto sekä suunnittelemattomat käyttökatkot vertailupisteessä.

22

Kuvio 6

Kuvio 6

Lisätuotantokapasiteetin tarve Unkarin sähköntuotannossa

Lisätuotantokapasiteetin tarve Unkarin sähköntuotannossa

Image 6

Lähde:

Lähde:

| (51) | Unkari esittää, että suhteellisen suuresta uuden sukupolven tuotantokapasiteetin tarpeesta huolimatta Platts Powervisionin tiedot osoittavat, että uutta kapasiteettia rakennetaan suhteellisen vähän, kuten taulukko 2 osoittaa. Lisäksi Unkari väittää, että Plattsin tietojen mukaan 44 megawatin jätteenpolttolaitos on ainoa parhaillaan rakenteilla oleva voimalaitos Unkarissa. Vaikka sijoittajilla on Unkarin mukaan suunnitelmia suurempien (kaasukäyttöisten) voimalaitosten rakentamisesta, mitään näistä hankkeista ei voida vielä pitää varmana, sillä sijoittajille ei ole aiheutunut merkittäviä peruuttamattomia kuluja, kuten rakennuskustannuksia, jotka osoittaisivat sitoutumista hankkeen toteuttamiseen.

  Taulukko 2


  Unkariin rakennettava uusi sähköntuotantokapasiteetti











  Plant | Plant Type | Primary Fuel | Nameplate MW | Online Year | Status |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dunaujvaros Chp | Waste | Biomass | 44 | 2016 | Under Constr |
| Szeged Ccgt | CC/Cogen | Natural Gas | 460 | 2017 | Advan Develop |
| Szeged Ccgt | CC/Cogen | Natural Gas | 460 | 2017 | Advan Develop |
| Csepel III | CC/Cogen | Natural Gas | 430 | 2018 | Advan Develop |
| Tolna | Wind | Wind | 260 | 2018 | Early Develop |
| Gyor Region | Wind | Wind | 300 | 2019 | Early Develop |
| Szazhalombatta — Dunai Refinery | CC | Natural Gas | 860 | 2020 | Advan Develop |
| Almasfuzito | Coal | Coal Generic | 435 | 2020 | Proposed |
| Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015. |

(51)

Unkari esittää, että suhteellisen suuresta uuden sukupolven tuotantokapasiteetin tarpeesta huolimatta Platts Powervisionin tiedot osoittavat, että uutta kapasiteettia rakennetaan suhteellisen vähän, kuten taulukko 2 osoittaa. Lisäksi Unkari väittää, että Plattsin tietojen mukaan 44 megawatin jätteenpolttolaitos on ainoa parhaillaan rakenteilla oleva voimalaitos Unkarissa. Vaikka sijoittajilla on Unkarin mukaan suunnitelmia suurempien (kaasukäyttöisten) voimalaitosten rakentamisesta, mitään näistä hankkeista ei voida vielä pitää varmana, sillä sijoittajille ei ole aiheutunut merkittäviä peruuttamattomia kuluja, kuten rakennuskustannuksia, jotka osoittaisivat sitoutumista hankkeen toteuttamiseen.

Taulukko 2

Taulukko 2

Unkariin rakennettava uusi sähköntuotantokapasiteetti

Unkariin rakennettava uusi sähköntuotantokapasiteetti

Plant

Plant Type

Primary Fuel

Nameplate MW

Online Year

Status

Dunaujvaros Chp

Waste

Biomass

44

2016

Under Constr

Szeged Ccgt

CC/Cogen

Natural Gas

460

2017

Advan Develop

Szeged Ccgt

CC/Cogen

Natural Gas

460

2017

Advan Develop

Csepel III

CC/Cogen

Natural Gas

430

2018

Advan Develop

Tolna

Wind

Wind

260

2018

Early Develop

Gyor Region

Wind

Wind

300

2019

Early Develop

Szazhalombatta — Dunai Refinery

CC

Natural Gas

860

2020

Advan Develop

Almasfuzito

Coal

Coal Generic

435

2020

Proposed

Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015.

Source:

2.7   SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN

SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (52) | Unkari ilmoitti toukokuussa 2015 oikeusvarmuuden vuoksi komissiolle suunnitelmistaan sijoittaa kahden uuden ydinvoimareaktorin rakentamiseen Paksin voimala-alueelle ja totesi, ettei toimenpide sisällä valtiontukea, sillä valtio toimii hankkeessa markkinasijoittajana, jonka tavoitteena on saada sijoitukselleen kohtuullista tuottoa. Komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä huolensa siitä, että toimenpide sisältäisi SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea tuolloin saatavilla olleiden tietojen perusteella. Erityisesti komissio esitti vakavia epäilyjä siitä, sisältyikö toimenpiteeseen valikoivaa etua Paks II:lle, sillä Unkari ei kiistänyt muiden valtiontuen tunnusmerkkien olemassaoloa ilmoitusvaiheen aikana. |
| --- | --- |

(52)

Unkari ilmoitti toukokuussa 2015 oikeusvarmuuden vuoksi komissiolle suunnitelmistaan sijoittaa kahden uuden ydinvoimareaktorin rakentamiseen Paksin voimala-alueelle ja totesi, ettei toimenpide sisällä valtiontukea, sillä valtio toimii hankkeessa markkinasijoittajana, jonka tavoitteena on saada sijoitukselleen kohtuullista tuottoa. Komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä huolensa siitä, että toimenpide sisältäisi SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea tuolloin saatavilla olleiden tietojen perusteella. Erityisesti komissio esitti vakavia epäilyjä siitä, sisältyikö toimenpiteeseen valikoivaa etua Paks II:lle, sillä Unkari ei kiistänyt muiden valtiontuen tunnusmerkkien olemassaoloa ilmoitusvaiheen aikana.

| (53) | Epäilykset perustuivat markkinataloustoimijatestiin, jossa arvioidaan, olisiko markkinatoimija sijoittanut hankkeeseen samoilla ehdoilla kuin julkinen sijoittaja julkisen sijoituspäätöksen tekohetkellä (23). Markkinataloustoimijatesti vahvistetaan myös oikeuskäytännössä (24). |
| --- | --- |

(53)

Epäilykset perustuivat markkinataloustoimijatestiin, jossa arvioidaan, olisiko markkinatoimija sijoittanut hankkeeseen samoilla ehdoilla kuin julkinen sijoittaja julkisen sijoituspäätöksen tekohetkellä (23). Markkinataloustoimijatesti vahvistetaan myös oikeuskäytännössä (24).

23

24

| (54) | Markkinataloustoimijatestillä pyrittiin virallisesti osoittamaan, olisiko sijoituksen odotettu sisäinen korkokanta korkeampi kuin sijoituksen kohteena olevan hankkeen keskimääräisen pääomakustannuksen puhtaasti markkinapohjainen vertailuarvo (25). Vaikka Unkari arvioi hankkeen sisäisen korkokannan olevan suurempi kuin keskimääräisen pääomakustannuksen puhtaasti markkinapohjainen vertailuarvo, komissio esitti epäilyjä siitä, olisiko keskimääräinen pääomakustannus arvioitava suuremmaksi. |
| --- | --- |

(54)

Markkinataloustoimijatestillä pyrittiin virallisesti osoittamaan, olisiko sijoituksen odotettu sisäinen korkokanta korkeampi kuin sijoituksen kohteena olevan hankkeen keskimääräisen pääomakustannuksen puhtaasti markkinapohjainen vertailuarvo (25). Vaikka Unkari arvioi hankkeen sisäisen korkokannan olevan suurempi kuin keskimääräisen pääomakustannuksen puhtaasti markkinapohjainen vertailuarvo, komissio esitti epäilyjä siitä, olisiko keskimääräinen pääomakustannus arvioitava suuremmaksi.

25

| (55) | Koska komissio epäili, että toimenpiteeseen liittyisi valtiontukea, se tutki myös, voitaisiinko mahdollisten valtiontukitoimenpiteiden katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Koska Unkarin viranomaiset katsoivat, ettei toimenpiteessä ole kyse valtiontuesta, ne eivät kuitenkaan olleet alustavassa vaiheessa esittäneet mitään syitä sille, miksi toimenpide soveltuisi sisämarkkinoille. Komissio ilmoitti myös epäilevänsä, että toimenpide ei kuulu valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosiksi 2014–2020 annettujen suuntaviivojen (26) soveltamisalaan, sillä suuntaviivat eivät kata ydinenergiaan ja radioaktiiviseen jätteeseen liittyviä toimenpiteitä. Vaikka komissio katsoi, ettei ilmoitetun toimenpiteen arviointiin ole käytettävissä muita suuntaviivoja, se totesi myös, että se voi katsoa toimenpiteen soveltuvan suoraan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, jos toimenpiteellä pyritään saavuttamaan yhteisen edun mukainen tavoite, jos se on välttämätön ja oikeasuhteinen ja jos yhteisen tavoitteen saavuttamisen positiiviset vaikutukset ovat suuremmat kuin negatiiviset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan. |
| --- | --- |

(55)

Koska komissio epäili, että toimenpiteeseen liittyisi valtiontukea, se tutki myös, voitaisiinko mahdollisten valtiontukitoimenpiteiden katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Koska Unkarin viranomaiset katsoivat, ettei toimenpiteessä ole kyse valtiontuesta, ne eivät kuitenkaan olleet alustavassa vaiheessa esittäneet mitään syitä sille, miksi toimenpide soveltuisi sisämarkkinoille. Komissio ilmoitti myös epäilevänsä, että toimenpide ei kuulu valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosiksi 2014–2020 annettujen suuntaviivojen (26) soveltamisalaan, sillä suuntaviivat eivät kata ydinenergiaan ja radioaktiiviseen jätteeseen liittyviä toimenpiteitä. Vaikka komissio katsoi, ettei ilmoitetun toimenpiteen arviointiin ole käytettävissä muita suuntaviivoja, se totesi myös, että se voi katsoa toimenpiteen soveltuvan suoraan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, jos toimenpiteellä pyritään saavuttamaan yhteisen edun mukainen tavoite, jos se on välttämätön ja oikeasuhteinen ja jos yhteisen tavoitteen saavuttamisen positiiviset vaikutukset ovat suuremmat kuin negatiiviset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan.

26

| (56) | Komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, voitaisiinko toimenpiteen katsoa olevan oikeasuhteinen eli onko toimenpide rajoitettu investointituen välttämättömään vähimmäismäärään, jonka avulla voidaan mahdollistaa uusien sähköntuotantoyksiköiden rakentaminen yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi. Tuensaaja saisi tuotantoresursseja ilman erityisiä jälleenrahoituskustannuksiin liittyviä riskejä, joita muilla markkinatoimijoilla olisi. Komissiolle ei toimitettu mitään näyttöä siitä, kuinka Unkari välttäisi tällaisen liiallisen korvaamisen. |
| --- | --- |

(56)

Komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, voitaisiinko toimenpiteen katsoa olevan oikeasuhteinen eli onko toimenpide rajoitettu investointituen välttämättömään vähimmäismäärään, jonka avulla voidaan mahdollistaa uusien sähköntuotantoyksiköiden rakentaminen yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi. Tuensaaja saisi tuotantoresursseja ilman erityisiä jälleenrahoituskustannuksiin liittyviä riskejä, joita muilla markkinatoimijoilla olisi. Komissiolle ei toimitettu mitään näyttöä siitä, kuinka Unkari välttäisi tällaisen liiallisen korvaamisen.

| (57) | Komissio korosti, että Unkarin sähköntuotantomarkkinoille on ominaista suhteellisen suuri markkinoiden keskittyminen, sillä olemassa olevan Paks NPP:n tuotanto vastaa noin 50:tä prosenttia kotimaisesta tuotannosta. Ilman uutta tuotantokapasiteettia Paks NPP:n ja Paks II:n sähköntuotanto kattaisi todennäköisesti vielä suuremman osuuden toimitusmarkkinoista, millä saattaisi olla vääristävä vaikutus Unkarin sähkömarkkinoihin. Unkari ei toimittanut komissiolle yksityiskohtaista näyttöä siitä, kuinka se varmistaisi olemassa olevien ja uusien tuotantoresurssien jatkuvan itsenäisen toiminnan. |
| --- | --- |

(57)

Komissio korosti, että Unkarin sähköntuotantomarkkinoille on ominaista suhteellisen suuri markkinoiden keskittyminen, sillä olemassa olevan Paks NPP:n tuotanto vastaa noin 50:tä prosenttia kotimaisesta tuotannosta. Ilman uutta tuotantokapasiteettia Paks NPP:n ja Paks II:n sähköntuotanto kattaisi todennäköisesti vielä suuremman osuuden toimitusmarkkinoista, millä saattaisi olla vääristävä vaikutus Unkarin sähkömarkkinoihin. Unkari ei toimittanut komissiolle yksityiskohtaista näyttöä siitä, kuinka se varmistaisi olemassa olevien ja uusien tuotantoresurssien jatkuvan itsenäisen toiminnan.

| (58) | Komissio totesi lopuksi, että Unkarin sähkömarkkinoiden erityispiirteiden vuoksi Paks II:n toiminta saattaa myös aiheuttaa tukkumyyntimarkkinoilla likviditeettiriskiä rajoittamalla markkinoiden toimitustarjontaa. Riippuen tavasta, jolla uusien reaktoreiden tuottama sähkö myydään markkinoilla, vaikutukset likviditeettiin voivat olla merkittävät, voi syntyä markkinoille pääsyn esteitä ja kilpailu voi vähentyä markkinoiden eri tasoilla. Unkari ei esittänyt yksityiskohtaista selvitystä siitä, kuinka Paks II myisi sähköä ja kuinka markkinoiden likviditeetti varmistettaisiin. |
| --- | --- |

(58)

Komissio totesi lopuksi, että Unkarin sähkömarkkinoiden erityispiirteiden vuoksi Paks II:n toiminta saattaa myös aiheuttaa tukkumyyntimarkkinoilla likviditeettiriskiä rajoittamalla markkinoiden toimitustarjontaa. Riippuen tavasta, jolla uusien reaktoreiden tuottama sähkö myydään markkinoilla, vaikutukset likviditeettiin voivat olla merkittävät, voi syntyä markkinoille pääsyn esteitä ja kilpailu voi vähentyä markkinoiden eri tasoilla. Unkari ei esittänyt yksityiskohtaista selvitystä siitä, kuinka Paks II myisi sähköä ja kuinka markkinoiden likviditeetti varmistettaisiin.

| (59) | Sen vuoksi komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, että toimenpide saattaa sisältää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(59)

Sen vuoksi komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, että toimenpide saattaa sisältää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (60) | Riittävän näytön puuttuessa komissio ei myöskään pystynyt päättelemään lopullisesti, soveltuuko toimenpide sisämarkkinoille 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Lisäksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyjen epäilysten perusteella ja koska Unkari ei tuolloin perustellut toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille, komissio tarkasteli useita kilpailun vääristymiseen liittyviä huolenaiheita ja mahdollisia tilanteita, joissa Paks II saisi liiallista korvausta. |
| --- | --- |

(60)

Riittävän näytön puuttuessa komissio ei myöskään pystynyt päättelemään lopullisesti, soveltuuko toimenpide sisämarkkinoille 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Lisäksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyjen epäilysten perusteella ja koska Unkari ei tuolloin perustellut toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille, komissio tarkasteli useita kilpailun vääristymiseen liittyviä huolenaiheita ja mahdollisia tilanteita, joissa Paks II saisi liiallista korvausta.

| (61) | Edellä johdanto-osan 56 kappaleessa mainittujen toimenpiteen oikeasuhteisuutta koskevien epäilyjen osalta komissio tutki, voisiko Paks II tuen ansiosta sijoittaa uudelleen sellaiset voitot, joita ei makseta valtiolle osinkojen muodossa, rakentaakseen tai hankkiakseen lisää tuotantoresursseja ja siten vahvistaakseen asemaansa markkinoilla. |
| --- | --- |

(61)

Edellä johdanto-osan 56 kappaleessa mainittujen toimenpiteen oikeasuhteisuutta koskevien epäilyjen osalta komissio tutki, voisiko Paks II tuen ansiosta sijoittaa uudelleen sellaiset voitot, joita ei makseta valtiolle osinkojen muodossa, rakentaakseen tai hankkiakseen lisää tuotantoresursseja ja siten vahvistaakseen asemaansa markkinoilla.

| (62) | Lisäksi komissio tutki johdanto-osan 56 kappaleessa mainittujen oikeasuhteisuutta koskevien epäilyjen osalta myös Unkarin suunnittelemaa osinkopolitiikkaa ja erityisesti sitä, pyytäisikö valtio osinkoja (harkintansa mukaan riippuen Paks II:n saavuttamista voitoista) vai jättäisikö se voitot Paks II:lle. Komissio oli huolissaan siitä, että Paks II voisi käyttää voittojaan uudelleensijoittamiseen rakentamalla tai hankkimalla lisää tuotantoresursseja ja vääristää näin kilpailua edelleen. |
| --- | --- |

(62)

Lisäksi komissio tutki johdanto-osan 56 kappaleessa mainittujen oikeasuhteisuutta koskevien epäilyjen osalta myös Unkarin suunnittelemaa osinkopolitiikkaa ja erityisesti sitä, pyytäisikö valtio osinkoja (harkintansa mukaan riippuen Paks II:n saavuttamista voitoista) vai jättäisikö se voitot Paks II:lle. Komissio oli huolissaan siitä, että Paks II voisi käyttää voittojaan uudelleensijoittamiseen rakentamalla tai hankkimalla lisää tuotantoresursseja ja vääristää näin kilpailua edelleen.

| (63) | Kuten johdanto-osan 57 kappaleessa esitetään, Unkarin sähköntuotantomarkkinat ovat suhteellisen keskittyneet ja nykyinen ydinvoimalaitos Paks NPP (MVM-konserni) tuottaa noin 50 prosenttia kotimaisesta tuotannosta. Sen vuoksi komission huolena oli, pidettäisiinkö Paks NPP ja Paks II erillisinä ja voitaisiinko niitä pitää itsenäisinä ja toisiinsa liittymättöminä. Se, että Paks II on tällä hetkellä oikeudellisesti riippumaton MVM-konsernista, ei ollut komissiolle riittävä peruste, koska se ei saanut ilmoitusvaiheen aikana mitään tietoa siitä, jatkaisivatko Paks NPP ja Paks II toimintaansa oikeudellisesti ja rakenteellisesti täysin erillisinä. Tällaiset selvennykset vaikuttivat välttämättömiltä, jotta voitaisiin minimoida riski markkinoiden lisääntyvästä keskittymisestä. |
| --- | --- |

(63)

Kuten johdanto-osan 57 kappaleessa esitetään, Unkarin sähköntuotantomarkkinat ovat suhteellisen keskittyneet ja nykyinen ydinvoimalaitos Paks NPP (MVM-konserni) tuottaa noin 50 prosenttia kotimaisesta tuotannosta. Sen vuoksi komission huolena oli, pidettäisiinkö Paks NPP ja Paks II erillisinä ja voitaisiinko niitä pitää itsenäisinä ja toisiinsa liittymättöminä. Se, että Paks II on tällä hetkellä oikeudellisesti riippumaton MVM-konsernista, ei ollut komissiolle riittävä peruste, koska se ei saanut ilmoitusvaiheen aikana mitään tietoa siitä, jatkaisivatko Paks NPP ja Paks II toimintaansa oikeudellisesti ja rakenteellisesti täysin erillisinä. Tällaiset selvennykset vaikuttivat välttämättömiltä, jotta voitaisiin minimoida riski markkinoiden lisääntyvästä keskittymisestä.

| (64) | Kuten 2.6 jaksossa selitetään, kaupat tehdään Unkarin sähkön tukkumyynnissä useimmiten kahdenvälisinä sähkönhankintasopimuksina, eikä Unkarin sähköpörssi, jäljempänä ”HUPX”, ole vielä asettanut riittävää likviditeettitasoa. Koska Unkarin ilmoituksessa ei otettu kantaa Paks II:n tuottaman sähkön odotettuihin sähkönmyyntimenetelmiin, komissio tutki Paks II:n vaikutusta Unkarin tämänhetkisiin likviditeettitasoihin sähkön tukkumyyntialalla. |
| --- | --- |

(64)

Kuten 2.6 jaksossa selitetään, kaupat tehdään Unkarin sähkön tukkumyynnissä useimmiten kahdenvälisinä sähkönhankintasopimuksina, eikä Unkarin sähköpörssi, jäljempänä ”HUPX”, ole vielä asettanut riittävää likviditeettitasoa. Koska Unkarin ilmoituksessa ei otettu kantaa Paks II:n tuottaman sähkön odotettuihin sähkönmyyntimenetelmiin, komissio tutki Paks II:n vaikutusta Unkarin tämänhetkisiin likviditeettitasoihin sähkön tukkumyyntialalla.

| (65) | Johdanto-osan 58 kappaleessa esitetyt markkinoiden likviditeettiä koskevat epäilyt huomioon ottaen komissio halusi varmistua siitä, että markkinoilla on laaja toimitustarjonta ottaen huomioon erityisesti MVM Partner -yrityksen määräävän markkina-aseman sähkön tukkumyynnissä (27). Komissio oli huolissaan siitä, että likviditeettitasot heikkenisivät merkittävästi ja että tuotantoketjun loppupään kilpailijoiden kustannukset saattaisivat kasvaa, kun niiden mahdollisuutta tuotantohyödykkeiden kilpailukykyiseen saantiin rajoitettaisiin (tuotantohyödykemarkkinoiden sulkeminen). Tämä voisi tapahtua, jos Paks II:n tuottama sähkö myytäisiin ensisijaisesti pitkäaikaisilla sopimuksilla ainoastaan tietyille toimittajille, mikä siirtäisi Paks II:n markkinavoiman tuotantomarkkinoilta jälleenmyyntimarkkinoille. |
| --- | --- |

(65)

Johdanto-osan 58 kappaleessa esitetyt markkinoiden likviditeettiä koskevat epäilyt huomioon ottaen komissio halusi varmistua siitä, että markkinoilla on laaja toimitustarjonta ottaen huomioon erityisesti MVM Partner -yrityksen määräävän markkina-aseman sähkön tukkumyynnissä (27). Komissio oli huolissaan siitä, että likviditeettitasot heikkenisivät merkittävästi ja että tuotantoketjun loppupään kilpailijoiden kustannukset saattaisivat kasvaa, kun niiden mahdollisuutta tuotantohyödykkeiden kilpailukykyiseen saantiin rajoitettaisiin (tuotantohyödykemarkkinoiden sulkeminen). Tämä voisi tapahtua, jos Paks II:n tuottama sähkö myytäisiin ensisijaisesti pitkäaikaisilla sopimuksilla ainoastaan tietyille toimittajille, mikä siirtäisi Paks II:n markkinavoiman tuotantomarkkinoilta jälleenmyyntimarkkinoille.

27

| (66) | Sen vuoksi komissio etsi lisätietoja Paks II:n sähkönmyyntistrategiasta ja kiinnitti erityistä huomiota siihen, tapahtuisiko myynti tavanomaisin markkinaehdoin tarjoamalla sähköä pörssissä tai muulla avoimella kauppa-alustalla. |
| --- | --- |

(66)

Sen vuoksi komissio etsi lisätietoja Paks II:n sähkönmyyntistrategiasta ja kiinnitti erityistä huomiota siihen, tapahtuisiko myynti tavanomaisin markkinaehdoin tarjoamalla sähköä pörssissä tai muulla avoimella kauppa-alustalla.

3.   UNKARIN HALLITUKSEN KANTA

UNKARIN HALLITUKSEN KANTA

3.1   UNKARIN KANTA TUEN OLEMASSAOLOON

UNKARIN KANTA TUEN OLEMASSAOLOON

3.1.1   TALOUDELLINEN ETU

| (67) | Unkari väittää ilmoituksessaan, että investoinnissa ei ole kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetusta valtiontuesta, sillä siitä ei aiheudu taloudellista hyötyä Paks II:lle. Unkari perustelee väitettään sillä, että investointi Paks II:een läpäisee markkinataloustoimijatestin (katso johdanto-osan 53 ja 54 kappale). |
| --- | --- |

(67)

Unkari väittää ilmoituksessaan, että investoinnissa ei ole kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetusta valtiontuesta, sillä siitä ei aiheudu taloudellista hyötyä Paks II:lle. Unkari perustelee väitettään sillä, että investointi Paks II:een läpäisee markkinataloustoimijatestin (katso johdanto-osan 53 ja 54 kappale).

| (68) | Unkari väittää erityisesti, että toimenpide läpäisee markkinataloustoimijatestin kahdella tavalla (28). Ensiksi hankkeen keskimääräinen pääomakustannus on sen mukaan pienempi kuin hankkeen sisäinen korkokanta. Toiseksi Unkari väittää, että energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset ovat riittävän pienet, jotta ydinvoima on kilpailukykyistä muihin tuotantoteknologioihin verrattuna ja tarjoaa kohtuullisen voittomarginaalin voimassa olevilla sähkönhinnoilla (29). |
| --- | --- |

(68)

Unkari väittää erityisesti, että toimenpide läpäisee markkinataloustoimijatestin kahdella tavalla (28). Ensiksi hankkeen keskimääräinen pääomakustannus on sen mukaan pienempi kuin hankkeen sisäinen korkokanta. Toiseksi Unkari väittää, että energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset ovat riittävän pienet, jotta ydinvoima on kilpailukykyistä muihin tuotantoteknologioihin verrattuna ja tarjoaa kohtuullisen voittomarginaalin voimassa olevilla sähkönhinnoilla (29).

28

29

| (69) | Unkari toimitti seuraavat tutkimukset ja asiakirjat näkemystensä tueksi:






  a) | markkinataloussijoittajaperiaatteen vahvistava analyysi, jäljempänä ”markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva tutkimus”, 18 päivänä helmikuuta 2015 |
| --- | --- | --- |

(69)

Unkari toimitti seuraavat tutkimukset ja asiakirjat näkemystensä tueksi:

a)

markkinataloussijoittajaperiaatteen vahvistava analyysi, jäljempänä ”markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva tutkimus”, 18 päivänä helmikuuta 2015

| b) | Paks II -ydinvoimalahankkeen taloudellinen analyysi, jäljempänä ”taloustutkimus”, 8 päivänä lokakuuta 2015 (30) |
| --- | --- |

b)

Paks II -ydinvoimalahankkeen taloudellinen analyysi, jäljempänä ”taloustutkimus”, 8 päivänä lokakuuta 2015 (30)

30

| c) | valtiontuista vastaavalle varapääjohtajalle osoitetut kirjeet, jäljempänä ”selventävät kirjeet”, joissa käsiteltiin komission alustavaa analyysiä;






  — | ensimmäinen kirje, jäljempänä ”ensimmäinen selventävä kirje”, 16 päivänä lokakuuta 2015 |
| --- | --- | --- |

c)

valtiontuista vastaavalle varapääjohtajalle osoitetut kirjeet, jäljempänä ”selventävät kirjeet”, joissa käsiteltiin komission alustavaa analyysiä;

—

ensimmäinen kirje, jäljempänä ”ensimmäinen selventävä kirje”, 16 päivänä lokakuuta 2015

| — | toinen kirje, jäljempänä ”toinen selventävä kirje”, 29 päivänä lokakuuta 2015 |
| --- | --- |

—

toinen kirje, jäljempänä ”toinen selventävä kirje”, 29 päivänä lokakuuta 2015

| d) | huomautukset menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, jäljempänä ”vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen”






  — | kirje valtiontuista vastaavalle varapääjohtajalle komission 3 päivänä joulukuuta 2015 antaman menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen, ”menettelyn aloittamista koskevan päätöksen vastaanottamista koskeva kirje” |
| --- | --- | --- |

d)

huomautukset menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, jäljempänä ”vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen”

—

kirje valtiontuista vastaavalle varapääjohtajalle komission 3 päivänä joulukuuta 2015 antaman menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen, ”menettelyn aloittamista koskevan päätöksen vastaanottamista koskeva kirje”

| — | Unkarin 29 päivänä tammikuuta 2016 komissiolle toimittamat asiakirjat, jäljempänä ”huomautukset menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen” |
| --- | --- |

—

Unkarin 29 päivänä tammikuuta 2016 komissiolle toimittamat asiakirjat, jäljempänä ”huomautukset menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen”

| e) | Unkarin hallituksen 7 päivänä huhtikuuta 2016 antama vastaus kolmansien osapuolten menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen esittämiin huomautuksiin, jäljempänä, ”vastaus kolmansien osapuolten huomautuksiin” |
| --- | --- |

e)

Unkarin hallituksen 7 päivänä huhtikuuta 2016 antama vastaus kolmansien osapuolten menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen esittämiin huomautuksiin, jäljempänä, ”vastaus kolmansien osapuolten huomautuksiin”

| f) | maaliskuun 18 päivänä 2016 päivättyyn tietopyyntöön 21 päivänä huhtikuuta 2016 annettu vastaus, jäljempänä ”lisäselvitykset”. |
| --- | --- |

f)

maaliskuun 18 päivänä 2016 päivättyyn tietopyyntöön 21 päivänä huhtikuuta 2016 annettu vastaus, jäljempänä ”lisäselvitykset”.

| (70) | Lisäksi Unkarin hallitus on toimittanut rahoitusmallin, jota käytettiin hankkeen sisäisen korkokannan laskemiseen. Mallista toimitettiin komissiolle kaksi versiota:






  a) | alkuperäinen versio 16 päivänä maaliskuuta 2015, jäljempänä ”alustava rahoitusmalli” |
| --- | --- | --- |

(70)

Lisäksi Unkarin hallitus on toimittanut rahoitusmallin, jota käytettiin hankkeen sisäisen korkokannan laskemiseen. Mallista toimitettiin komissiolle kaksi versiota:

a)

alkuperäinen versio 16 päivänä maaliskuuta 2015, jäljempänä ”alustava rahoitusmalli”

| b) | lopullinen versio 16 päivänä lokakuuta 2015, jäljempänä ”rahoitusmalli”. |
| --- | --- |

b)

lopullinen versio 16 päivänä lokakuuta 2015, jäljempänä ”rahoitusmalli”.

| (71) | Lisäselvityksiä lukuun ottamatta johdanto-osan 69 kappaleessa luetelluissa asiakirjoissa käsitellään keskimääräisen pääomakustannuksen sekä sisäisen korkokannan laskemista, joissakin asiakirjoissa tosin yleisemmin ja joissakin yksityiskohtaisemmin. Hankkeen sisäinen korkokanta on laskettu käyttämällä rahoitusmallia (31). Energian tasoitettuihin kokonaistuotantokustannuksiin perustuvaa lähestymistapaa on käsitelty taloustutkimuksessa ja lisäselvityksissä (ks. johdanto-osan 69 kappale). |
| --- | --- |

(71)

Lisäselvityksiä lukuun ottamatta johdanto-osan 69 kappaleessa luetelluissa asiakirjoissa käsitellään keskimääräisen pääomakustannuksen sekä sisäisen korkokannan laskemista, joissakin asiakirjoissa tosin yleisemmin ja joissakin yksityiskohtaisemmin. Hankkeen sisäinen korkokanta on laskettu käyttämällä rahoitusmallia (31). Energian tasoitettuihin kokonaistuotantokustannuksiin perustuvaa lähestymistapaa on käsitelty taloustutkimuksessa ja lisäselvityksissä (ks. johdanto-osan 69 kappale).

31

| (72) | Unkarin tekemän analyysin osalta johdanto-osan 69 c–69 f kappaleissa luetellut asiakirjat sisältävät useita päivityksiä markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa tutkimuksessa sekä taloustutkimuksessa esitettyihin lukuihin. Jotkin päivitykset on itse asiassa päivätty alkuperäisen sijoituspäätöksen eli EPC-sopimuksen allekirjoituspäivän eli 9 päivän joulukuuta 2014 jälkeen. |
| --- | --- |

(72)

Unkarin tekemän analyysin osalta johdanto-osan 69 c–69 f kappaleissa luetellut asiakirjat sisältävät useita päivityksiä markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa tutkimuksessa sekä taloustutkimuksessa esitettyihin lukuihin. Jotkin päivitykset on itse asiassa päivätty alkuperäisen sijoituspäätöksen eli EPC-sopimuksen allekirjoituspäivän eli 9 päivän joulukuuta 2014 jälkeen.

| (73) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä arvioidaan yksityiskohtaisesti Unkarin kantaa kuhunkin keskeiseen kysymykseen sellaisena kuin se esitetään ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamista toimitetuissa asiakirjoissa (32). Tämän jakson loppuosassa esitetään yleiskatsaus Unkarin kannasta sellaisiin keskeisiin kysymyksiin, jotka ovat tulleet esille menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen. Erityisesti käsitellään keskimääräisen pääomakustannuksen, sisäisen korkokannan ja energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten soveltamista. |
| --- | --- |

(73)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä arvioidaan yksityiskohtaisesti Unkarin kantaa kuhunkin keskeiseen kysymykseen sellaisena kuin se esitetään ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamista toimitetuissa asiakirjoissa (32). Tämän jakson loppuosassa esitetään yleiskatsaus Unkarin kannasta sellaisiin keskeisiin kysymyksiin, jotka ovat tulleet esille menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen. Erityisesti käsitellään keskimääräisen pääomakustannuksen, sisäisen korkokannan ja energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten soveltamista.

32

3.1.1.1   
  Unkarin kanta keskimääräiseen pääomakustannukseen

Unkarin kanta keskimääräiseen pääomakustannukseen

| (74) | Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Unkari esitti keskimääräiselle pääomakustannukselle saman arvioidun vaihteluvälin (6,2–7,7 %) kuin jo aiemmin toimittamissaan asiakirjoissa. Lisäksi se toisti jo selventävissä kirjeissä esittämänsä perustelut ja huomautti, että komissio ei ollut arvioinut näitä perusteluja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään. |
| --- | --- |

(74)

Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Unkari esitti keskimääräiselle pääomakustannukselle saman arvioidun vaihteluvälin (6,2–7,7 %) kuin jo aiemmin toimittamissaan asiakirjoissa. Lisäksi se toisti jo selventävissä kirjeissä esittämänsä perustelut ja huomautti, että komissio ei ollut arvioinut näitä perusteluja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään.

3.1.1.2   
  Unkarin kanta sisäiseen korkokantaan

Unkarin kanta sisäiseen korkokantaan

| (75) | Tässä jaksossa arvioidaan Unkarin kantaa sisäisen korkokannan laskemiseen. Laskennassa on sovellettu rahoitusmallia, jossa lasketaan hankkeen tulevat vapaat kassavirrat ja määritellään sen sisäinen korkokanta. Rahoitusmallin pääelementit ovat






  1) | useat pitkän aikavälin sähkön hintaennusteet ja |
| --- | --- | --- |

(75)

Tässä jaksossa arvioidaan Unkarin kantaa sisäisen korkokannan laskemiseen. Laskennassa on sovellettu rahoitusmallia, jossa lasketaan hankkeen tulevat vapaat kassavirrat ja määritellään sen sisäinen korkokanta. Rahoitusmallin pääelementit ovat

1)

useat pitkän aikavälin sähkön hintaennusteet ja

| 2) | useat ydinvoimalaitoksen käyttöä koskevat olettamukset. |
| --- | --- |

2)

useat ydinvoimalaitoksen käyttöä koskevat olettamukset.

A)   Sähkön hintaennusteet

| (76) | Unkarin hallituksen käyttämiä hintaennusteita arvioitiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Unkari kritisoi komissiota siitä, että se käytti hankkeen sisäisen korkokannan laskemiseen vain yhtä ennustekäyrää, joka perustui Kansainvälisen energiajärjestön IEA:n energia-alaa koskevaan vuoden 2014 katsaukseen (World Energy Outlook 2014) (33). Erityisesti Unkari huomautti, että sisäisen korkokannan arvioinnissa olisi otettava huomioon kaikki taloustutkimuksessa toimitetut hintaennusteet. |
| --- | --- |

(76)

Unkarin hallituksen käyttämiä hintaennusteita arvioitiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Unkari kritisoi komissiota siitä, että se käytti hankkeen sisäisen korkokannan laskemiseen vain yhtä ennustekäyrää, joka perustui Kansainvälisen energiajärjestön IEA:n energia-alaa koskevaan vuoden 2014 katsaukseen (World Energy Outlook 2014) (33). Erityisesti Unkari huomautti, että sisäisen korkokannan arvioinnissa olisi otettava huomioon kaikki taloustutkimuksessa toimitetut hintaennusteet.

33

B)   Käyttöä koskevat olettamukset

| (77) | Rahoitusmallissa ja sisäisen korkokannan laskemisessa hyödynnetyt käyttöä koskevat olettamukset olivat peräisin Paks II:n tekniseltä ryhmältä. Vaikka käyttöä koskevien olettamusten tueksi ei alun perin esitetty yksityiskohtaisia tietoja, Unkari toimitti myöhemmin taustatietoa olettamuksista osana vastauksiaan komission tietopyyntöihin. Tältä osin keskeisiä ovat lisäselvitykset, jotka toimitettiin vastauksena menettelyn aloittamista koskevan päätöksen ja kolmansien osapuolten huomautusten jälkeen esitettyyn tietopyyntöön. |
| --- | --- |

(77)

Rahoitusmallissa ja sisäisen korkokannan laskemisessa hyödynnetyt käyttöä koskevat olettamukset olivat peräisin Paks II:n tekniseltä ryhmältä. Vaikka käyttöä koskevien olettamusten tueksi ei alun perin esitetty yksityiskohtaisia tietoja, Unkari toimitti myöhemmin taustatietoa olettamuksista osana vastauksiaan komission tietopyyntöihin. Tältä osin keskeisiä ovat lisäselvitykset, jotka toimitettiin vastauksena menettelyn aloittamista koskevan päätöksen ja kolmansien osapuolten huomautusten jälkeen esitettyyn tietopyyntöön.

C)   Hankkeen sisäinen korkokanta

| (78) | Unkari esitti menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa uudelleen aiempien laskelmiensa tulokset, joiden mukaan hankkeen sisäinen korkokanta on 8,6–12,0 prosenttia. |
| --- | --- |

(78)

Unkari esitti menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa uudelleen aiempien laskelmiensa tulokset, joiden mukaan hankkeen sisäinen korkokanta on 8,6–12,0 prosenttia.

| (79) | Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Unkari kritisoi komission arviota viivästyksen vaikutuksista hankkeen sisäiseen korkokantaan (viiden vuoden viivästys vähentäisi korkokantaa 0,9 %). Luku saatiin olettamalla, että käyttöjakson aikana esiintyisi viiveitä. Unkari kuitenkin väitti, että rakennusaikainen viivästys voisi kasvattaa hankkeen sisäistä korkokantaa, mikäli myös rakentamiskustannukset viivästyisivät. |
| --- | --- |

(79)

Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Unkari kritisoi komission arviota viivästyksen vaikutuksista hankkeen sisäiseen korkokantaan (viiden vuoden viivästys vähentäisi korkokantaa 0,9 %). Luku saatiin olettamalla, että käyttöjakson aikana esiintyisi viiveitä. Unkari kuitenkin väitti, että rakennusaikainen viivästys voisi kasvattaa hankkeen sisäistä korkokantaa, mikäli myös rakentamiskustannukset viivästyisivät.

3.1.1.3   
  Unkarin kanta energian tasoitettuihin kokonaistuotantokustannuksiin

Unkarin kanta energian tasoitettuihin kokonaistuotantokustannuksiin

| (80) | Tässä jaksossa arvioidaan Unkarin kantaa Paks II:n tasoitettuihin energian kokonaistuotantokustannuksiin (34). |
| --- | --- |

(80)

Tässä jaksossa arvioidaan Unkarin kantaa Paks II:n tasoitettuihin energian kokonaistuotantokustannuksiin (34).

34

A)   Taloustutkimus

| (81) | Unkari väitti taloustutkimuksessa, että Paks II:n energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset ovat riittävän pienet, jotta se on kilpailukykyinen muiden tuotantoteknologioiden kanssa. Erityisesti tutkimuksessa esitettiin kolme arviota tasoitetuista kokonaistuotantokustannuksista Unkarissa toteutettavan ydinvoimahankkeen osalta. Ensimmäinen arvio, 70 euroa/MWh, perustui 7 prosentin alennukseen (eli samassa taloustutkimuksessa esitetyn arvioidun keskimääräisen pääomakustannuksen yläraja), ja se on peräisin OECD:n/IEA:n/NEA:n vuoden 2015 julkaisusta ”Projected Costs of Generating Electricity”, jäljempänä ”OECD:n/IEA:n/NEA:n tutkimus 2015” (35). Toinen energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten arvio oli 50–63 euroa/MWh, ja se perustui Aszodin ym. vuoden 2014 tutkimukseen, jossa käytetään Venäjän lainan korkoprosenttiin perustuvaa alennettua korkoa, jonka vaihteluväli on 4–5 prosenttia (36). Kolmas energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten arvio, 58–120 euroa/MWh (vuoden 2013 todelliset hinnat), laskettiin vertailuanalyysillä, joka perustui useiden kansainvälisten virastojen julkaisemiin lukuihin ja jonka perusteella saadaan energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten potentiaalinen vaihteluväli (37). Tutkimuksessa todettiin, että Unkarin ydinvoimalaitoksen tasoitetut energian kokonaistuotantokustannukset asettuvat välille 50,5–57,4 euroa/MWh (vuoden 2013 todelliset hinnat). Hintaväli on saatu käyttämällä korkoprosenttina keskimääräisen pääomakustannuksen alinta ja ylintä arvoa (6,2 % ja 7,0 %), jotka on esitetty samassa taloustutkimuksessa (38). Verrattuna samassa taloustutkimuksessa esitettyihin tuleviin sähkön hintoihin Unkarin ydinvoimalaitoshankkeen voidaan todeta olevan kannattava. Sen vuoksi Unkari väittää, että yksityinen sijoittaja pitäisi siihen sijoittamista järkevänä. |
| --- | --- |

(81)

Unkari väitti taloustutkimuksessa, että Paks II:n energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset ovat riittävän pienet, jotta se on kilpailukykyinen muiden tuotantoteknologioiden kanssa. Erityisesti tutkimuksessa esitettiin kolme arviota tasoitetuista kokonaistuotantokustannuksista Unkarissa toteutettavan ydinvoimahankkeen osalta. Ensimmäinen arvio, 70 euroa/MWh, perustui 7 prosentin alennukseen (eli samassa taloustutkimuksessa esitetyn arvioidun keskimääräisen pääomakustannuksen yläraja), ja se on peräisin OECD:n/IEA:n/NEA:n vuoden 2015 julkaisusta ”Projected Costs of Generating Electricity”, jäljempänä ”OECD:n/IEA:n/NEA:n tutkimus 2015” (35). Toinen energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten arvio oli 50–63 euroa/MWh, ja se perustui Aszodin ym. vuoden 2014 tutkimukseen, jossa käytetään Venäjän lainan korkoprosenttiin perustuvaa alennettua korkoa, jonka vaihteluväli on 4–5 prosenttia (36). Kolmas energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten arvio, 58–120 euroa/MWh (vuoden 2013 todelliset hinnat), laskettiin vertailuanalyysillä, joka perustui useiden kansainvälisten virastojen julkaisemiin lukuihin ja jonka perusteella saadaan energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten potentiaalinen vaihteluväli (37). Tutkimuksessa todettiin, että Unkarin ydinvoimalaitoksen tasoitetut energian kokonaistuotantokustannukset asettuvat välille 50,5–57,4 euroa/MWh (vuoden 2013 todelliset hinnat). Hintaväli on saatu käyttämällä korkoprosenttina keskimääräisen pääomakustannuksen alinta ja ylintä arvoa (6,2 % ja 7,0 %), jotka on esitetty samassa taloustutkimuksessa (38). Verrattuna samassa taloustutkimuksessa esitettyihin tuleviin sähkön hintoihin Unkarin ydinvoimalaitoshankkeen voidaan todeta olevan kannattava. Sen vuoksi Unkari väittää, että yksityinen sijoittaja pitäisi siihen sijoittamista järkevänä.

35

36

37

38

B)   Lisäselvitykset

| (82) | Vastauksena komission kysymykseen, kuinka taloustutkimuksen päätelmissä esitetty energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten vaihteluväli, 50,5–57,4 euroa/MWh, sopii yhteen OECD:n/IEA:n/NEA:n tutkimuksessa esitetyn vaihteluvälin, 89–94 Yhdysvaltain dollaria/MWh, kanssa, Unkari selitti lisäselvityksissä eron johtuvan siitä, että taloustutkimuksessa ja OECD:n/IEA:n/NEA:n tutkimuksessa käytetään perustana hyvin erilaisia olettamuksia. Esimerkiksi ydinvoimalaitosten oletettu kapasiteettitekijä on niissä erilainen (85 % vs. 92 %), samoin käyttöönottovuosi (2020 vs. 2025). |
| --- | --- |

(82)

Vastauksena komission kysymykseen, kuinka taloustutkimuksen päätelmissä esitetty energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten vaihteluväli, 50,5–57,4 euroa/MWh, sopii yhteen OECD:n/IEA:n/NEA:n tutkimuksessa esitetyn vaihteluvälin, 89–94 Yhdysvaltain dollaria/MWh, kanssa, Unkari selitti lisäselvityksissä eron johtuvan siitä, että taloustutkimuksessa ja OECD:n/IEA:n/NEA:n tutkimuksessa käytetään perustana hyvin erilaisia olettamuksia. Esimerkiksi ydinvoimalaitosten oletettu kapasiteettitekijä on niissä erilainen (85 % vs. 92 %), samoin käyttöönottovuosi (2020 vs. 2025).

3.2   UNKARIN KANTA TOIMENPITEEN MAHDOLLISEEN SOVELTUVUUTEEN SISÄMARKKINOILLE

UNKARIN KANTA TOIMENPITEEN MAHDOLLISEEN SOVELTUVUUTEEN SISÄMARKKINOILLE

| (83) | Vaikka Unkari korosti menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa, että toimenpide ei sisällä valtiontukea, sen toimittamissa huomautuksissa käsitellään komission mainitsemia huolenaiheita, jotka koskevat toimenpiteen mahdollista soveltuvuutta sisämarkkinoille ja jotka esitettiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä siltä varalta, että komissio katsoisi toimenpiteen sisältävän valtiontukea. |
| --- | --- |

(83)

Vaikka Unkari korosti menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa, että toimenpide ei sisällä valtiontukea, sen toimittamissa huomautuksissa käsitellään komission mainitsemia huolenaiheita, jotka koskevat toimenpiteen mahdollista soveltuvuutta sisämarkkinoille ja jotka esitettiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä siltä varalta, että komissio katsoisi toimenpiteen sisältävän valtiontukea.

3.2.1   NÄKEMYS YHTEISEN EDUN MUKAISESTA TAVOITTEESTA

| (84) | Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Unkari esitti useita strategisia näkökohtia, joita se piti keskeisinä, jotta yhteisen edun mukainen tavoite voitaisiin määritellä seuraavien seikkojen perusteella:






  a) | Unkarin energiapolitiikka |
| --- | --- | --- |

(84)

Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Unkari esitti useita strategisia näkökohtia, joita se piti keskeisinä, jotta yhteisen edun mukainen tavoite voitaisiin määritellä seuraavien seikkojen perusteella:

a)

Unkarin energiapolitiikka

| b) | Euratomin perustamissopimuksen (39) tavoitteet |
| --- | --- |

b)

Euratomin perustamissopimuksen (39) tavoitteet

39

| c) | tulevan tuotantokapasiteetin vaje |
| --- | --- |

c)

tulevan tuotantokapasiteetin vaje

| d) | energianlähteiden monipuolistaminen |
| --- | --- |

d)

energianlähteiden monipuolistaminen

| e) | hiilestä irtautuminen |
| --- | --- |

e)

hiilestä irtautuminen

| f) | työpaikkojen luominen |
| --- | --- |

f)

työpaikkojen luominen

| g) | kohtuuhintaisuus. |
| --- | --- |

g)

kohtuuhintaisuus.

| (85) | Unkari korosti, että SEUT-sopimuksen 194 artiklan 2 kohdan mukaan jokainen jäsenvaltio voi itsenäisesti valita käyttämänsä energianlähteiden yhdistelmän. Se viittaa vuoteen 2030 ulottuvaan kansalliseen energiastrategiaansa (katso johdanto-osan 20 kappale), jonka mukaan Unkari keskittyy ydinvoimaan, hiileen ja uusiutuviin energiamuotoihin keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(85)

Unkari korosti, että SEUT-sopimuksen 194 artiklan 2 kohdan mukaan jokainen jäsenvaltio voi itsenäisesti valita käyttämänsä energianlähteiden yhdistelmän. Se viittaa vuoteen 2030 ulottuvaan kansalliseen energiastrategiaansa (katso johdanto-osan 20 kappale), jonka mukaan Unkari keskittyy ydinvoimaan, hiileen ja uusiutuviin energiamuotoihin keskipitkällä aikavälillä.

| (86) | Unkari viittaa myös Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan c kohtaan, jonka mukaan Euratom helpottaa investointeja ja varmistaa ydinenergian kehittämisessä tarvittavien peruslaitosten rakentamisen yhteisössä. Unkari korostaa myös sitä, että Euratomin perustamissopimuksen määräykset, jotka sitovat kaikkia sopimuksen allekirjoittavia jäsenvaltioita, on katsottava unionin yhteiseksi tavoitteeksi. |
| --- | --- |

(86)

Unkari viittaa myös Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan c kohtaan, jonka mukaan Euratom helpottaa investointeja ja varmistaa ydinenergian kehittämisessä tarvittavien peruslaitosten rakentamisen yhteisössä. Unkari korostaa myös sitä, että Euratomin perustamissopimuksen määräykset, jotka sitovat kaikkia sopimuksen allekirjoittavia jäsenvaltioita, on katsottava unionin yhteiseksi tavoitteeksi.

| (87) | Unkari toteaa myös, että siirtoverkonhaltija arvioi sähkön tarpeen kasvavan noin 4 prosenttia vuoteen 2030 mennessä pääasiassa Unkarin kuljetus-, teollisuus- ja lämmitysjärjestelmien ehdotetun sähköistämisen vuoksi. Samassa siirtoverkonhaltijan tutkimuksessa todetaan, että useat Unkarin olemassa olevista vanhemmista hiili- ja kaasuvoimalaitoksista ovat tulossa käyttöikänsä päähän, ja niiden odotetaan lopettavan toimintansa vuoteen 2030 mennessä. Tutkimuksessa havaittiin myös, että samaan aikaan verkkoon on tulossa todennäköisesti vain vähän uutta tuotantokapasiteettia. Tämän arvioidaan vähentävän tuotantokapasiteettia 32 prosenttia. Sen takia Unkari toteaa, että Paks II:n rakentaminen on oikein kohdennettu vastaus tulevaan tuotantokapasiteetin vajeeseen. |
| --- | --- |

(87)

Unkari toteaa myös, että siirtoverkonhaltija arvioi sähkön tarpeen kasvavan noin 4 prosenttia vuoteen 2030 mennessä pääasiassa Unkarin kuljetus-, teollisuus- ja lämmitysjärjestelmien ehdotetun sähköistämisen vuoksi. Samassa siirtoverkonhaltijan tutkimuksessa todetaan, että useat Unkarin olemassa olevista vanhemmista hiili- ja kaasuvoimalaitoksista ovat tulossa käyttöikänsä päähän, ja niiden odotetaan lopettavan toimintansa vuoteen 2030 mennessä. Tutkimuksessa havaittiin myös, että samaan aikaan verkkoon on tulossa todennäköisesti vain vähän uutta tuotantokapasiteettia. Tämän arvioidaan vähentävän tuotantokapasiteettia 32 prosenttia. Sen takia Unkari toteaa, että Paks II:n rakentaminen on oikein kohdennettu vastaus tulevaan tuotantokapasiteetin vajeeseen.

| (88) | Unkari korostaa myös sitä, että sen riippuvuus tuontikaasusta on suurempi kuin 28:ssa EU:n jäsenvaltiossa keskimäärin. Yli 95 prosenttia Unkarissa käytetystä kaasusta on tuontikaasua, pääasiassa Venäjältä. Unkarin mukaan ilman ydinvoimaa sen riippuvuus öljystä tai kaasusta kasvaisi merkittävästi. Erityisesti näin tapahtuisi nykyisten Paks NPP:n käyttöyksiköiden toiminnan päätyttyä, kun muiden lisäsähköä tuottavien yksiköiden pitäisi käyttää näitä polttoaineita, jotta saataisiin tuotettua riittävästi sähköä paikkaamaan johdanto-osan 50 kappaleessa kuvattua tulevaisuuden tuotantovajetta. Näin ollen Unkari katsoo, että toimenpide monipuolistaisi osaltaan sen käyttämien energianlähteiden valikoimaa ja lisäisi maan energiatoimitusten varmuutta. |
| --- | --- |

(88)

Unkari korostaa myös sitä, että sen riippuvuus tuontikaasusta on suurempi kuin 28:ssa EU:n jäsenvaltiossa keskimäärin. Yli 95 prosenttia Unkarissa käytetystä kaasusta on tuontikaasua, pääasiassa Venäjältä. Unkarin mukaan ilman ydinvoimaa sen riippuvuus öljystä tai kaasusta kasvaisi merkittävästi. Erityisesti näin tapahtuisi nykyisten Paks NPP:n käyttöyksiköiden toiminnan päätyttyä, kun muiden lisäsähköä tuottavien yksiköiden pitäisi käyttää näitä polttoaineita, jotta saataisiin tuotettua riittävästi sähköä paikkaamaan johdanto-osan 50 kappaleessa kuvattua tulevaisuuden tuotantovajetta. Näin ollen Unkari katsoo, että toimenpide monipuolistaisi osaltaan sen käyttämien energianlähteiden valikoimaa ja lisäisi maan energiatoimitusten varmuutta.

| (89) | Unkarin mukaan hanke edistää unionin vuodeksi 2020 asettamia tavoitteita vähentää kasvihuonekaasuja, sillä ydinfissiota pidetään vähähiilisenä energianlähteenä. Unkarin viranomaiset väittävät, että maan topografinen ja maantieteellinen sijainti estävät offshore-tuulivoimaloiden ja vesivoimalaitosten hyödyntämisen. Jäljelle jäävät uusiutuvat energiamuodot ovat maalla sijaitsevat tuulivoimalat, aurinkoenergia ja biomassa, mutta näiden teknologioiden käyttöönotto ei riittäisi kattamaan johdanto-osan 50 kappaleessa mainittua ennustettua tulevaa kapasiteettivajetta, mikäli ydinvoiman tuotantokapasiteettia ei ole tarkoitus lisätä. Sen vuoksi Unkari katsoo, että hanke edistää hiilestä irtautumistavoitetta. |
| --- | --- |

(89)

Unkarin mukaan hanke edistää unionin vuodeksi 2020 asettamia tavoitteita vähentää kasvihuonekaasuja, sillä ydinfissiota pidetään vähähiilisenä energianlähteenä. Unkarin viranomaiset väittävät, että maan topografinen ja maantieteellinen sijainti estävät offshore-tuulivoimaloiden ja vesivoimalaitosten hyödyntämisen. Jäljelle jäävät uusiutuvat energiamuodot ovat maalla sijaitsevat tuulivoimalat, aurinkoenergia ja biomassa, mutta näiden teknologioiden käyttöönotto ei riittäisi kattamaan johdanto-osan 50 kappaleessa mainittua ennustettua tulevaa kapasiteettivajetta, mikäli ydinvoiman tuotantokapasiteettia ei ole tarkoitus lisätä. Sen vuoksi Unkari katsoo, että hanke edistää hiilestä irtautumistavoitetta.

| (90) | Unkarin viranomaiset väittävät, että hanke synnyttää huomattavasti uusia työpaikkoja (sekä rakennusaikana että sen jälkeen). Tämä olisi erityisen tärkeää siksi, että Paks II -ydinvoimala sijaitsee NUTS II -alueella, jonka BKT on alle 45 prosenttia asukasta kohti lasketusta EU:n keskiarvosta. Unkari katsoo sen vuoksi, että hankkeen toteuttaminen edistäisi tavoitteeksi asetettua kasvua ja huomattavaa työpaikkojen luomista useilla aloilla. |
| --- | --- |

(90)

Unkarin viranomaiset väittävät, että hanke synnyttää huomattavasti uusia työpaikkoja (sekä rakennusaikana että sen jälkeen). Tämä olisi erityisen tärkeää siksi, että Paks II -ydinvoimala sijaitsee NUTS II -alueella, jonka BKT on alle 45 prosenttia asukasta kohti lasketusta EU:n keskiarvosta. Unkari katsoo sen vuoksi, että hankkeen toteuttaminen edistäisi tavoitteeksi asetettua kasvua ja huomattavaa työpaikkojen luomista useilla aloilla.

| (91) | Unkari on lisäksi sitä mieltä, että sijoittaminen uuteen ydinvoiman tuotantokapasiteettiin alentaa suoraan teollisuuden ja kuluttajien maksamia sähkön hintoja, mikä on puolestaan palveluiden kohtuuhintaisuutta koskevan EU:n laajuisen tavoitteen mukaista. Unkari toteaa, että kohtuuhintaisuuden väittämää tukee myös se, ettei Paks II:lle myönnetä sen toiminnan aikana tukea. |
| --- | --- |

(91)

Unkari on lisäksi sitä mieltä, että sijoittaminen uuteen ydinvoiman tuotantokapasiteettiin alentaa suoraan teollisuuden ja kuluttajien maksamia sähkön hintoja, mikä on puolestaan palveluiden kohtuuhintaisuutta koskevan EU:n laajuisen tavoitteen mukaista. Unkari toteaa, että kohtuuhintaisuuden väittämää tukee myös se, ettei Paks II:lle myönnetä sen toiminnan aikana tukea.

3.2.2   NÄKEMYS TOIMENPITEEN VÄLTTÄMÄTTÖMYYDESTÄ

| (92) | Unkari selittää, että tuotantovajeen kasvamisen takia sen on tehtävä merkittäviä investointeja tuotantokapasiteettiin ja tällaisten investointien määrä on suurempi kuin tällä hetkellä rakenteilla tai kehitysvaiheessa olevien hankkeiden määrä. |
| --- | --- |

(92)

Unkari selittää, että tuotantovajeen kasvamisen takia sen on tehtävä merkittäviä investointeja tuotantokapasiteettiin ja tällaisten investointien määrä on suurempi kuin tällä hetkellä rakenteilla tai kehitysvaiheessa olevien hankkeiden määrä.

| (93) | Näistä syistä Unkari palkkasi Nera Economic Consulting -yrityksen analysoimaan Unkarin ja sen naapurivaltioiden sähkömarkkinoiden kehitystä sekä Paks II -hankkeen asianmukaista markkinoiden määrittelyä siinä vaiheessa, kun hanke käynnistyy (jäljempänä ”NERAn tutkimus”). Tässä tutkimuksessa esitetään, että Paks II:n uusien yksiköiden 5 ja 6 rakentaminen olisi kaupallisesta näkökulmasta Unkarin markkinaolosuhteiden perusteella suositeltavampaa kuin sijoittaminen muihin energiamuotoihin, kuten vastaavan kapasiteetin tarjoaminen avoimen kierron kaasuturbiineilla tai kombivoimalaitoksilla. Unkari katsoo, ettei ole olemassa mitään vaihtoehtoista tilannetta, jossa saavutettaisiin politiikan tavoitteet. |
| --- | --- |

(93)

Näistä syistä Unkari palkkasi Nera Economic Consulting -yrityksen analysoimaan Unkarin ja sen naapurivaltioiden sähkömarkkinoiden kehitystä sekä Paks II -hankkeen asianmukaista markkinoiden määrittelyä siinä vaiheessa, kun hanke käynnistyy (jäljempänä ”NERAn tutkimus”). Tässä tutkimuksessa esitetään, että Paks II:n uusien yksiköiden 5 ja 6 rakentaminen olisi kaupallisesta näkökulmasta Unkarin markkinaolosuhteiden perusteella suositeltavampaa kuin sijoittaminen muihin energiamuotoihin, kuten vastaavan kapasiteetin tarjoaminen avoimen kierron kaasuturbiineilla tai kombivoimalaitoksilla. Unkari katsoo, ettei ole olemassa mitään vaihtoehtoista tilannetta, jossa saavutettaisiin politiikan tavoitteet.

3.2.3   NÄKEMYS TOIMENPITEEN OIKEASUHTEISUUDESTA

| (94) | Unkari toteaa jälleen, että se odottaa saavansa täyden korvauksen investoinnistaan Paks II -ydinvoimalaan sekä pääoman arvonnousuna että osinkoina. |
| --- | --- |

(94)

Unkari toteaa jälleen, että se odottaa saavansa täyden korvauksen investoinnistaan Paks II -ydinvoimalaan sekä pääoman arvonnousuna että osinkoina.

| (95) | Lisäksi Unkari toteaa 28 päivänä heinäkuuta 2016 toimittamissaan asiakirjoissa, että hankkeeseen ei sisälly valtiontukea ja että se on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, mutta samalla se kuitenkin toimitti lisätietoja vastauksena menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.6 jaksossa esitettyihin epäilyksiin, jotka koskivat toimenpiteen oikeasuhteisuutta, siltä varalta, että komissio katsoisi hankkeen sisältävän valtiontukea. |
| --- | --- |

(95)

Lisäksi Unkari toteaa 28 päivänä heinäkuuta 2016 toimittamissaan asiakirjoissa, että hankkeeseen ei sisälly valtiontukea ja että se on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, mutta samalla se kuitenkin toimitti lisätietoja vastauksena menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.6 jaksossa esitettyihin epäilyksiin, jotka koskivat toimenpiteen oikeasuhteisuutta, siltä varalta, että komissio katsoisi hankkeen sisältävän valtiontukea.

| (96) | Asiakirjojen mukaan Unkari katsoo, että Paks II käyttää kaikki yksiköiden 5 ja 6 toiminnasta syntyvät voitot ainoastaan seuraaviin tarkoituksiin:






  a) | Paks II -hankkeeseen, joka on määritelty kahden uuden VVER-reaktoreilla varustetun ydinvoimalayksikön 5 ja 6 kehittämiseksi, rahoittamiseksi, rakentamiseksi, käyttöönotoksi, käytöksi, huolloksi, peruskorjaamiseksi, jätehuollon järjestämiseksi ja käytöstä poistamiseksi Paksin voimala-alueella Unkarissa. Voitoilla ei rahoiteta investointeja sellaiseen toimintaan, joka ei sisälly edellä määritellyn hankeen soveltamisalaan. |
| --- | --- | --- |

(96)

Asiakirjojen mukaan Unkari katsoo, että Paks II käyttää kaikki yksiköiden 5 ja 6 toiminnasta syntyvät voitot ainoastaan seuraaviin tarkoituksiin:

a)

Paks II -hankkeeseen, joka on määritelty kahden uuden VVER-reaktoreilla varustetun ydinvoimalayksikön 5 ja 6 kehittämiseksi, rahoittamiseksi, rakentamiseksi, käyttöönotoksi, käytöksi, huolloksi, peruskorjaamiseksi, jätehuollon järjestämiseksi ja käytöstä poistamiseksi Paksin voimala-alueella Unkarissa. Voitoilla ei rahoiteta investointeja sellaiseen toimintaan, joka ei sisälly edellä määritellyn hankeen soveltamisalaan.

| b) | Voittojen maksamiseen Unkarin valtiolle (esimerkiksi osinkoina). |
| --- | --- |

b)

Voittojen maksamiseen Unkarin valtiolle (esimerkiksi osinkoina).

| (97) | Unkari vahvisti myös, että Paks II pidättäytyy investoimasta (uudelleen) oman tuotantokapasiteettinsa laajentamiseen tai käyttöiän pidentämiseen sekä lisätuotantokapasiteetin asentamiseen lukuun ottamatta reaktoreita 5 ja 6. Mikäli tällaisia uusia investointeja tehtäisiin, Unkari ilmoittaa niistä komissiolle erillistä valtiontuen hyväksyntää varten. |
| --- | --- |

(97)

Unkari vahvisti myös, että Paks II pidättäytyy investoimasta (uudelleen) oman tuotantokapasiteettinsa laajentamiseen tai käyttöiän pidentämiseen sekä lisätuotantokapasiteetin asentamiseen lukuun ottamatta reaktoreita 5 ja 6. Mikäli tällaisia uusia investointeja tehtäisiin, Unkari ilmoittaa niistä komissiolle erillistä valtiontuen hyväksyntää varten.

3.2.4   NÄKEMYS TOIMENPITEEN MAHDOLLISISTA VAIKUTUKSISTA SISÄMARKKINOIHIN

| (98) | Unkarin viranomaiset esittivät, että mikäli toimenpiteellä olisi vääristäviä vaikutuksia, ne rajoittuisivat ajanjaksolle, jolla Paks NPP:n nykyiset reaktorit poistuvat käytöstä ja kaksi uutta reaktoria aloittaa samanaikaisesti toimintansa. Unkari pitää kohtuuttomana oletusta, että Paks NPP:n käyttöikä voisi ylittää 50 vuotta, ja sen vuoksi toiminnan päällekkäisyys olisi lyhytaikaista. |
| --- | --- |

(98)

Unkarin viranomaiset esittivät, että mikäli toimenpiteellä olisi vääristäviä vaikutuksia, ne rajoittuisivat ajanjaksolle, jolla Paks NPP:n nykyiset reaktorit poistuvat käytöstä ja kaksi uutta reaktoria aloittaa samanaikaisesti toimintansa. Unkari pitää kohtuuttomana oletusta, että Paks NPP:n käyttöikä voisi ylittää 50 vuotta, ja sen vuoksi toiminnan päällekkäisyys olisi lyhytaikaista.

| (99) | Unkarin mukaan päällekkäisen toiminnan aika on myös tarpeen ja järkevää, sillä Paks II:n on oltava jo käytössä siinä vaiheessa, kun Paks NPP lähestyy jatketun käyttöikänsä loppua, ja Paks II:n kehitys ja käyttöönotto voivat viivästyä uuden ydinvoimalan käyttöönoton teknisen vaativuuden tai osapuolten hallinnan ulkopuolella olevien ulkoisten tekijöiden vuoksi (esim. muutokset lainsäädännössä, turvallisuusvaatimuksissa, sääntely-ympäristössä). Unkarin on myös esittänyt, että jotkin yksiköt, jotka on varustettu kolmannen sukupolven ja 3+-sukupolven VVER-teknologialla, ovat viivästyneet tai niiden odotetaan viivästyvän verrattuna jäljempänä taulukossa 3 esitettyyn Paks II:n suunniteltuun valmistumisaikatauluun.

  Taulukko 3


  Kolmannen sukupolven ja 3+-sukupolven VVER-yksiköiden rakentamisaikaiset viiveet









  Työmaa (maa) | Viiveet (vuotta) | Tila |
| --- | --- | --- | --- |
| Kudankulam – 1 (Intia) | +5,8 | valmis |
| Kudankulam – 2 (Intia) | +7,0 | käynnissä |
| Novovoronezh II.-1 (Venäjä) | +1,5 | valmis |
| Novovoronezh II.-2 (Venäjä) | +2,5 | käynnissä |
| Leningrad II.-1 (Venäjä) | +2,0 | käynnissä |
| Leningrad II.-2 (Venäjä) | +2,5 | käynnissä |
| Lähde: | Unkarin viranomaiset. |

(99)

Unkarin mukaan päällekkäisen toiminnan aika on myös tarpeen ja järkevää, sillä Paks II:n on oltava jo käytössä siinä vaiheessa, kun Paks NPP lähestyy jatketun käyttöikänsä loppua, ja Paks II:n kehitys ja käyttöönotto voivat viivästyä uuden ydinvoimalan käyttöönoton teknisen vaativuuden tai osapuolten hallinnan ulkopuolella olevien ulkoisten tekijöiden vuoksi (esim. muutokset lainsäädännössä, turvallisuusvaatimuksissa, sääntely-ympäristössä). Unkarin on myös esittänyt, että jotkin yksiköt, jotka on varustettu kolmannen sukupolven ja 3+-sukupolven VVER-teknologialla, ovat viivästyneet tai niiden odotetaan viivästyvän verrattuna jäljempänä taulukossa 3 esitettyyn Paks II:n suunniteltuun valmistumisaikatauluun.

Taulukko 3

Taulukko 3

Kolmannen sukupolven ja 3+-sukupolven VVER-yksiköiden rakentamisaikaiset viiveet

Kolmannen sukupolven ja 3+-sukupolven VVER-yksiköiden rakentamisaikaiset viiveet

Työmaa (maa)

Työmaa (maa)

Viiveet (vuotta)

Viiveet (vuotta)

Tila

Tila

Kudankulam – 1 (Intia)

+5,8

valmis

Kudankulam – 2 (Intia)

+7,0

käynnissä

Novovoronezh II.-1 (Venäjä)

+1,5

valmis

Novovoronezh II.-2 (Venäjä)

+2,5

käynnissä

Leningrad II.-1 (Venäjä)

+2,0

käynnissä

Leningrad II.-2 (Venäjä)

+2,5

käynnissä

Lähde:

Lähde:

Unkarin viranomaiset.

| (100) | Lisäksi Unkari korostaa, että Paks NPP:llä ja Paks II:n kahdella uudella reaktorilla on eri omistajat ja operaattorit ja että MVM-konserni ei ole millään tavalla yhteydessä Paks II -hankkeeseen tai Paks II:een. Se myös pysyy kannassaan, että jos Paks II:n ja MVM-konsernin välisen yrityskeskittymän muodostamista harkittaisiin, keskittymään sovellettaisiin yrityskeskittymien valvontaa koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

(100)

Lisäksi Unkari korostaa, että Paks NPP:llä ja Paks II:n kahdella uudella reaktorilla on eri omistajat ja operaattorit ja että MVM-konserni ei ole millään tavalla yhteydessä Paks II -hankkeeseen tai Paks II:een. Se myös pysyy kannassaan, että jos Paks II:n ja MVM-konsernin välisen yrityskeskittymän muodostamista harkittaisiin, keskittymään sovellettaisiin yrityskeskittymien valvontaa koskevia sääntöjä.

| (101) | Unkari väittää, että vaikka molemmat yritykset ovat valtion omistamia, tämä ei suoralta kädeltä aseta niiden kaupallista itsenäisyyttä kyseenalaiseksi. Päinvastoin yritysten voidaan todistaa olevan toisistaan riippumattomia, mikäli kummallakin on itsenäiset päätöksentekovaltuudet. |
| --- | --- |

(101)

Unkari väittää, että vaikka molemmat yritykset ovat valtion omistamia, tämä ei suoralta kädeltä aseta niiden kaupallista itsenäisyyttä kyseenalaiseksi. Päinvastoin yritysten voidaan todistaa olevan toisistaan riippumattomia, mikäli kummallakin on itsenäiset päätöksentekovaltuudet.

| (102) | Unkari esittää, että MVM-konserni ja Paks II ovat itsenäisiä eivätkä ole sidoksissa toisiinsa seuraavista syistä:






  a) | Ne kuuluvat eri ministeriöiden valvontaan (MVM-konsernia hallinnoi Unkarin kansallisesta kehityksestä vastaava ministeriö yrityksen Hungarian National Asset Management Inc. kautta, ja Paks II:ta hallinnoi pääministerin kanslia). |
| --- | --- | --- |

(102)

Unkari esittää, että MVM-konserni ja Paks II ovat itsenäisiä eivätkä ole sidoksissa toisiinsa seuraavista syistä:

a)

Ne kuuluvat eri ministeriöiden valvontaan (MVM-konsernia hallinnoi Unkarin kansallisesta kehityksestä vastaava ministeriö yrityksen Hungarian National Asset Management Inc. kautta, ja Paks II:ta hallinnoi pääministerin kanslia).

| b) | Yritysten johtokunnissa ei ole jaettuja tai yhteisiä johtajan tehtäviä. |
| --- | --- |

b)

Yritysten johtokunnissa ei ole jaettuja tai yhteisiä johtajan tehtäviä.

| c) | Käytössä on suojamekanismeja, joiden avulla varmistetaan, että yritysten välillä ei vaihdeta kaupallisesti arkaluonteisia eikä luottamuksellisia tietoja. |
| --- | --- |

c)

Käytössä on suojamekanismeja, joiden avulla varmistetaan, että yritysten välillä ei vaihdeta kaupallisesti arkaluonteisia eikä luottamuksellisia tietoja.

| d) | Yritysten päätöksentekovaltuudet ovat toisistaan erilliset. |
| --- | --- |

d)

Yritysten päätöksentekovaltuudet ovat toisistaan erilliset.

| (103) | Unkari kritisoi komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämiä havaintoja, jotka koskevat sitä, miten MVM-konsernin markkinaosuus Unkarin sähköntoimitusmarkkinoilla on laskettu. Unkari väittää, että markkinaosuutta ei verrattu muihin Unkarin markkinoilla oleviin tuottajiin ja että MVM-konsernin markkinaosuus laskettiin tarkastelemalla ainoastaan kotimaisesti tuotettua sähköä ja jättämällä tuonti tarkastelun ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(103)

Unkari kritisoi komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämiä havaintoja, jotka koskevat sitä, miten MVM-konsernin markkinaosuus Unkarin sähköntoimitusmarkkinoilla on laskettu. Unkari väittää, että markkinaosuutta ei verrattu muihin Unkarin markkinoilla oleviin tuottajiin ja että MVM-konsernin markkinaosuus laskettiin tarkastelemalla ainoastaan kotimaisesti tuotettua sähköä ja jättämällä tuonti tarkastelun ulkopuolelle.

| (104) | NERAn tutkimuksen perusteella Unkari olettaa, että mahdollista kilpailun vääristymistä on tulkittava osana markkinoita, jotka ovat Unkarin valtiota laajemmat. NERAn tutkimukseen sisältyvässä markkina-arviossa on otettu huomioon seuraavat tekijät:






  a) | olemassa oleva tuotantokapasiteetti ja tekninen suorituskyky (esim. hyötysuhteet, käynnistyskustannukset) |
| --- | --- | --- |

(104)

NERAn tutkimuksen perusteella Unkari olettaa, että mahdollista kilpailun vääristymistä on tulkittava osana markkinoita, jotka ovat Unkarin valtiota laajemmat. NERAn tutkimukseen sisältyvässä markkina-arviossa on otettu huomioon seuraavat tekijät:

a)

olemassa oleva tuotantokapasiteetti ja tekninen suorituskyky (esim. hyötysuhteet, käynnistyskustannukset)

| b) | päätetyt tuotantokapasiteetin laajennukset (esim. rakenteilla olevat voimalaitokset ja uusiutuvat energianlähteet) |
| --- | --- |

b)

päätetyt tuotantokapasiteetin laajennukset (esim. rakenteilla olevat voimalaitokset ja uusiutuvat energianlähteet)

| c) | olemassa olevien yksiköiden päätetyt lakkauttamiset (esim. suuria polttolaitoksia koskevan direktiivin vuoksi) |
| --- | --- |

c)

olemassa olevien yksiköiden päätetyt lakkauttamiset (esim. suuria polttolaitoksia koskevan direktiivin vuoksi)

| d) | rajayhdysjohtojen kapasiteetit |
| --- | --- |

d)

rajayhdysjohtojen kapasiteetit

| e) | generaattorin polttoaine, hiilidioksidi ja muuttuvat käyttö- ja ylläpitokustannukset |
| --- | --- |

e)

generaattorin polttoaine, hiilidioksidi ja muuttuvat käyttö- ja ylläpitokustannukset

| f) | kiinteät käyttö- ja ylläpitokustannukset, jotka voitaisiin välttää, jos yksikkö suljetaan |
| --- | --- |

f)

kiinteät käyttö- ja ylläpitokustannukset, jotka voitaisiin välttää, jos yksikkö suljetaan

| g) | markkinoille pääsyn kustannukset. |
| --- | --- |

g)

markkinoille pääsyn kustannukset.

| (105) | Väitettä, jonka mukaan markkinoita on arvioitava laajemmin kuin ainoastaan Unkarin osalta, perustellaan sillä, että sähkön tuonti naapurivaltioista kattoi 31,4 prosenttia Unkarin sähkönkulutuksesta vuonna 2014. Unkari väittää myös, että korkea verkkojen yhteenliitännän taso naapurivaltioiden välillä kasva edelleen uusien rajayhdysjohtojen ansiosta, jotka otetaan käyttöön vuosina 2016–2021 Slovakian (2 × 400 kV ja 1 × 400 kV) ja Slovenian (1 × 400 kV) kanssa. Unkari antoi 16 päivänä tammikuuta 2017 päivätyissä asiakirjoissa lisätietoa tulevista hankkeista, jotka koskevat rajat ylittäviä siirtojohtoja. Tietojen mukaan Slovakian kanssa rakennetaan toinen 2 × 400 kV:n rajayhdysjohto vuoteen 2029 mennessä ja Romanian kanssa 1 × 400 kV:n rajayhdysjohto vuoteen 2030 mennessä. Odotettavissa oleva rajayhdysjohtojen tarjoama yhteenlaskettu tuonti- ja vientikapasiteetti on esitetty taulukoissa 4 ja 5.

  Taulukko 4


  ENTSO-E:n suunniteltujen rajayhdysjohtojen kapasiteetti Unkariin tuontia varten | Austria | Slovakia | Romania | Croatia | Serbia | Ukraine (*2) | Slovenia (*3) | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | 600 | 800 | 1 000 | 1 200 | 1 000 | 450 | 0 | 5 050 |
| 2016 | 720 | 1 040 | 1 080 | 1 360 | 920 | 450 | 400 | 5 970 |
| 2017 | 840 | 1 280 | 1 160 | 1 520 | 840 | 450 | 800 | 6 890 |
| 2018 | 960 | 1 520 | 1 240 | 1 680 | 760 | 450 | 1 200 | 7 810 |
| 2019 | 1 080 | 1 760 | 1 320 | 1 840 | 680 | 450 | 1 600 | 8 730 |
| 2020 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| 2021 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| ... | | | | | | | | |
| 2030 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| Lähde: NERAn tutkimus. |

(105)

Väitettä, jonka mukaan markkinoita on arvioitava laajemmin kuin ainoastaan Unkarin osalta, perustellaan sillä, että sähkön tuonti naapurivaltioista kattoi 31,4 prosenttia Unkarin sähkönkulutuksesta vuonna 2014. Unkari väittää myös, että korkea verkkojen yhteenliitännän taso naapurivaltioiden välillä kasva edelleen uusien rajayhdysjohtojen ansiosta, jotka otetaan käyttöön vuosina 2016–2021 Slovakian (2 × 400 kV ja 1 × 400 kV) ja Slovenian (1 × 400 kV) kanssa. Unkari antoi 16 päivänä tammikuuta 2017 päivätyissä asiakirjoissa lisätietoa tulevista hankkeista, jotka koskevat rajat ylittäviä siirtojohtoja. Tietojen mukaan Slovakian kanssa rakennetaan toinen 2 × 400 kV:n rajayhdysjohto vuoteen 2029 mennessä ja Romanian kanssa 1 × 400 kV:n rajayhdysjohto vuoteen 2030 mennessä. Odotettavissa oleva rajayhdysjohtojen tarjoama yhteenlaskettu tuonti- ja vientikapasiteetti on esitetty taulukoissa 4 ja 5.

Taulukko 4

Taulukko 4

ENTSO-E:n suunniteltujen rajayhdysjohtojen kapasiteetti Unkariin tuontia varten

ENTSO-E:n suunniteltujen rajayhdysjohtojen kapasiteetti Unkariin tuontia varten

Austria

Slovakia

Romania

Croatia

Serbia

Ukraine (*2)

*2

Slovenia (*3)

*3

Total

2015

600

800

1 000

1 200

1 000

450

0

5 050

2016

720

1 040

1 080

1 360

920

450

400

5 970

2017

840

1 280

1 160

1 520

840

450

800

6 890

2018

960

1 520

1 240

1 680

760

450

1 200

7 810

2019

1 080

1 760

1 320

1 840

680

450

1 600

8 730

2020

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

2021

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

...

2030

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

Lähde: NERAn tutkimus.

Lähde:

Taulukko 5

Taulukko 5

ENTSO-E:n suunniteltujen rajayhdysjohtojen kapasiteetti Unkarista vientiä varten

ENTSO-E:n suunniteltujen rajayhdysjohtojen kapasiteetti Unkarista vientiä varten

| | Austria | Slovakia | Romania | Croatia | Serbia | Ukraine (*4) | Slovenia (*5) | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | 600 | 800 | 1 000 | 1 200 | 1 000 | 450 | 0 | 5 050 |
| 2016 | 640 | 1 040 | 1 060 | 1 360 | 920 | 450 | 340 | 5 810 |
| 2017 | 680 | 1 280 | 1 120 | 1 520 | 840 | 450 | 680 | 6 570 |
| 2018 | 720 | 1 520 | 1 180 | 1 680 | 760 | 450 | 1 020 | 7 330 |
| 2019 | 760 | 1 760 | 1 240 | 1 840 | 680 | 450 | 1 360 | 8 090 |
| 2020 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| 2021 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| ... | | | | | | | | |
| 2030 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| Lähde: NERAn tutkimus. |

Austria

Slovakia

Romania

Croatia

Serbia

Ukraine (*4)

*4

Slovenia (*5)

*5

Total

2015

600

800

1 000

1 200

1 000

450

0

5 050

2016

640

1 040

1 060

1 360

920

450

340

5 810

2017

680

1 280

1 120

1 520

840

450

680

6 570

2018

720

1 520

1 180

1 680

760

450

1 020

7 330

2019

760

1 760

1 240

1 840

680

450

1 360

8 090

2020

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

2021

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

...

2030

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

Lähde: NERAn tutkimus.

Lähde:

| (106) | Tutkimuksessa esitetään myös onnistunut energiansiirtomarkkinoiden kytkentä Slovakian, Tšekin ja Romanian kanssa ja viitataan ENTSO-E:n lokakuussa 2015 julkaisemiin ehdotuksiin, joiden mukaan Unkari on osa yhtenäistä Keski- ja Itä-Euroopan koordinoidun kapasiteetin aluetta useiden sellaisten valtioiden kanssa, joiden kanssa sillä ei vielä ole kytkentäjärjestelyjä, kuten Itävalta, Saksa ja Puola (40). Unkari väittää, että muihin jäsenvaltoihin verrattuna sen sähkömarkkinat ovat jo voimakkaasti integroituneet Euroopan unionissa, ja sen rajayhdysjohtojen kapasiteetti vastaa noin 75:tä prosenttia käytössä olevasta kotimaisesta kokonaistuotantokapasiteetista, mikä on karkeasti kahdeksan kertaa enemmän kuin EU:n jäsenvaltioille vuodeksi 2020 asettama tavoite ja viisi kertaa enemmän kuin jäsenvaltioille vuodeksi 2030 asetettu tavoite. Unkarin näkemyksen mukaan tämä on riittävä syy tarkastella mahdollista kilpailun vääristymistä laajemmassa mittakaavassa. |
| --- | --- |

(106)

Tutkimuksessa esitetään myös onnistunut energiansiirtomarkkinoiden kytkentä Slovakian, Tšekin ja Romanian kanssa ja viitataan ENTSO-E:n lokakuussa 2015 julkaisemiin ehdotuksiin, joiden mukaan Unkari on osa yhtenäistä Keski- ja Itä-Euroopan koordinoidun kapasiteetin aluetta useiden sellaisten valtioiden kanssa, joiden kanssa sillä ei vielä ole kytkentäjärjestelyjä, kuten Itävalta, Saksa ja Puola (40). Unkari väittää, että muihin jäsenvaltoihin verrattuna sen sähkömarkkinat ovat jo voimakkaasti integroituneet Euroopan unionissa, ja sen rajayhdysjohtojen kapasiteetti vastaa noin 75:tä prosenttia käytössä olevasta kotimaisesta kokonaistuotantokapasiteetista, mikä on karkeasti kahdeksan kertaa enemmän kuin EU:n jäsenvaltioille vuodeksi 2020 asettama tavoite ja viisi kertaa enemmän kuin jäsenvaltioille vuodeksi 2030 asetettu tavoite. Unkarin näkemyksen mukaan tämä on riittävä syy tarkastella mahdollista kilpailun vääristymistä laajemmassa mittakaavassa.

40

| (107) | Kun on kyse uuden teknologian käyttöönotosta sekä tosiseikkoihin pohjautuvassa skenaariossa että vaihtoehdossa, joka ei sisällä Paks II:ta, NERAn tutkimuksen mukaan kombivoimalaitokset tai avoimen kierron kaasuturbiinit ovat uutta teknologiaa, ja toisaalta tutkimuksessa oletetaan, että muun teknologian, kuten uusiutuvan energian, hiilen ja ydinvoiman, käyttöönotto ja käytöstä poistuminen puhtaasti taloudellisin perustein on epätodennäköistä seuraavista syistä:






  a) | Päätökset uusiutuvaa energiaa hyödyntävistä voimalaitoksista riippuvat ja ovat aiemminkin riippuneet ratkaisevalla tavalla valtion taloudellisista avustuksista eivätkä markkinahinnoista. Sen vuoksi mallit, joissa simuloidaan markkinoiden perustekijöitä, eivät kykene määrittelemään, voisiko uusiutuva energiavoimalaitos käytännössä tulla markkinoille tai poistua markkinoilta. |
| --- | --- | --- |

(107)

Kun on kyse uuden teknologian käyttöönotosta sekä tosiseikkoihin pohjautuvassa skenaariossa että vaihtoehdossa, joka ei sisällä Paks II:ta, NERAn tutkimuksen mukaan kombivoimalaitokset tai avoimen kierron kaasuturbiinit ovat uutta teknologiaa, ja toisaalta tutkimuksessa oletetaan, että muun teknologian, kuten uusiutuvan energian, hiilen ja ydinvoiman, käyttöönotto ja käytöstä poistuminen puhtaasti taloudellisin perustein on epätodennäköistä seuraavista syistä:

a)

Päätökset uusiutuvaa energiaa hyödyntävistä voimalaitoksista riippuvat ja ovat aiemminkin riippuneet ratkaisevalla tavalla valtion taloudellisista avustuksista eivätkä markkinahinnoista. Sen vuoksi mallit, joissa simuloidaan markkinoiden perustekijöitä, eivät kykene määrittelemään, voisiko uusiutuva energiavoimalaitos käytännössä tulla markkinoille tai poistua markkinoilta.

| b) | Ilmastonmuutokseen liittyvien huolenaiheiden takia uusien suuripäästöisten kivi- ja ruskohiilivoimaloiden rakentaminen EU:ssa on tällä hetkellä erittäin kiistanalaista, ja useat hankkeet joutuvat käymään läpi hankalia hallinnollisia tai oikeudellisia prosesseja. Sen takia on epäselvää, missä määrin uudet voimalarakennushankkeet ovat enää EU:ssa toteutuskelpoisia. |
| --- | --- |

b)

Ilmastonmuutokseen liittyvien huolenaiheiden takia uusien suuripäästöisten kivi- ja ruskohiilivoimaloiden rakentaminen EU:ssa on tällä hetkellä erittäin kiistanalaista, ja useat hankkeet joutuvat käymään läpi hankalia hallinnollisia tai oikeudellisia prosesseja. Sen takia on epäselvää, missä määrin uudet voimalarakennushankkeet ovat enää EU:ssa toteutuskelpoisia.

| c) | Uusien ydinvoimalaitosten rakentaminen EU:ssa on myös riippuvaista energiastrategiasta, joka sisältää ydinvoiman, ja edellyttää merkittävää yhteistyötä viranomaisten ja sääntelyelinten kanssa suunnittelu- ja lupaprosessissa. Ydinvoimalaitosten osalta suunnittelu- ja kehitystyö on huomattavasti työläämpää kuin kaasukäyttöisten kombivoimaloiden tai avoimen kierron kaasuturbiinien kohdalla, ja tulokset riippuvat paljon enemmän kansallisista toimintapolitiikoista ja sääntelyn mahdollistamasta harkinnan käytöstä. Sen vuoksi oletetaan, että uusia ydinvoimaloita rakennetaan vain niihin maihin, joiden energiapolitiikka tukee jo ennestään ydinvoimaa, ja ainoat toteutettavat ydinvoimahankkeet ovat jo rakennusvaiheessa ja/tai niiden EPC-sopimukset on jo tehty. |
| --- | --- |

c)

Uusien ydinvoimalaitosten rakentaminen EU:ssa on myös riippuvaista energiastrategiasta, joka sisältää ydinvoiman, ja edellyttää merkittävää yhteistyötä viranomaisten ja sääntelyelinten kanssa suunnittelu- ja lupaprosessissa. Ydinvoimalaitosten osalta suunnittelu- ja kehitystyö on huomattavasti työläämpää kuin kaasukäyttöisten kombivoimaloiden tai avoimen kierron kaasuturbiinien kohdalla, ja tulokset riippuvat paljon enemmän kansallisista toimintapolitiikoista ja sääntelyn mahdollistamasta harkinnan käytöstä. Sen vuoksi oletetaan, että uusia ydinvoimaloita rakennetaan vain niihin maihin, joiden energiapolitiikka tukee jo ennestään ydinvoimaa, ja ainoat toteutettavat ydinvoimahankkeet ovat jo rakennusvaiheessa ja/tai niiden EPC-sopimukset on jo tehty.

| (108) | NERAn tutkimus osoittaa, että tosiseikkoihin pohjautuvassa skenaariossa (Paks II:n rakentaminen) voidaan vetää tehdä johtopäätökset:






  a) | Sähkön tarpeen arvioidaan kasvavan Unkarissa merkittävästi vuoteen 2040 mennessä. |
| --- | --- | --- |

(108)

NERAn tutkimus osoittaa, että tosiseikkoihin pohjautuvassa skenaariossa (Paks II:n rakentaminen) voidaan vetää tehdä johtopäätökset:

a)

Sähkön tarpeen arvioidaan kasvavan Unkarissa merkittävästi vuoteen 2040 mennessä.

| b) | Unkarissa on tällä hetkellä toimitusvajetta, joten sen on tuotava merkittäviä määriä sähköä. Vaje kasvaa edelleen vuosien 2015 ja 2025 välillä. |
| --- | --- |

b)

Unkarissa on tällä hetkellä toimitusvajetta, joten sen on tuotava merkittäviä määriä sähköä. Vaje kasvaa edelleen vuosien 2015 ja 2025 välillä.

| c) | Vaikka Paks II otetaan käyttöön vuonna 2025, Unkari pysyy yhä nettotuojana koko sen ajan kun uudet yksiköt ovat toiminnassa yhtä aikaa Paks NPP:n vielä käytössä olevien yksiköiden kanssa. Sen jälkeen Unkarista tulee jälleen yhä riippuvaisempi sähkön tuonnista. |
| --- | --- |

c)

Vaikka Paks II otetaan käyttöön vuonna 2025, Unkari pysyy yhä nettotuojana koko sen ajan kun uudet yksiköt ovat toiminnassa yhtä aikaa Paks NPP:n vielä käytössä olevien yksiköiden kanssa. Sen jälkeen Unkarista tulee jälleen yhä riippuvaisempi sähkön tuonnista.

| d) | Uusiutuvien energianlähteiden osuus Unkarissa kasvaa ENTSO-E:n tosiseikkoihin perustuvan skenaarion alkuvuosina, ja uusiutuvaa energiaa koskevassa kansallisessa suunnitelmassa asetettu tavoite, jonka mukaan vähintään 10,9 prosenttia kaikesta Unkarissa käytetystä sähköstä on peräisin uusiutuvista energianlähteistä vuonna 2020, saavutetaan. |
| --- | --- |

d)

Uusiutuvien energianlähteiden osuus Unkarissa kasvaa ENTSO-E:n tosiseikkoihin perustuvan skenaarion alkuvuosina, ja uusiutuvaa energiaa koskevassa kansallisessa suunnitelmassa asetettu tavoite, jonka mukaan vähintään 10,9 prosenttia kaikesta Unkarissa käytetystä sähköstä on peräisin uusiutuvista energianlähteistä vuonna 2020, saavutetaan.

Kuvio 7

Kuvio 7

Ennustettu tuotanto teknologian mukaan jaoteltuna sekä kansallinen kysyntä vuoteen 2040 saakka (tosiseikkoihin perustuva skenaario)

Ennustettu tuotanto teknologian mukaan jaoteltuna sekä kansallinen kysyntä vuoteen 2040 saakka (tosiseikkoihin perustuva skenaario)

| Lähde: | NERAn tutkimus. |
| --- | --- |

Lähde:

Lähde:

| (109) | Kuten johdanto-osan 93 kohdassa todettiin, NERAn tutkimuksessa muistutetaan, että jos Paks II:ta ei rakenneta, vastaava tuotantokapasiteetti olisi saavutettavissa Unkarin markkinaolosuhteissa kombivoimalaitoksilla ja avoimen kierron kaasuturbiineilla, jotka ovat kaupallisesta näkökulmasta muita energiantuotantoinvestointeja houkuttelevampia. NERAn tutkimuksessa esitetään, että vaikka suuri osa Paks II:n tuotantokapasiteetista korvattaisiin uudella kaasuvoimakapasiteetilla Unkarissa, Unkari olisi yhä erittäin riippuvainen sähköntuonnista koko mallinnusjakson ajan vaihtoehtoisessa kaasuntuotantoskenaariossa (katso kuvio 8).

  Kuvio 8


  Ennustettu tuotanto teknologian mukaan jaoteltuna sekä kansallinen tarve vuoteen 2040 saakka (vaihtoehtoinen skenaario)











  Lähde: | NERAn tutkimus. |
| --- | --- | --- |

(109)

Kuten johdanto-osan 93 kohdassa todettiin, NERAn tutkimuksessa muistutetaan, että jos Paks II:ta ei rakenneta, vastaava tuotantokapasiteetti olisi saavutettavissa Unkarin markkinaolosuhteissa kombivoimalaitoksilla ja avoimen kierron kaasuturbiineilla, jotka ovat kaupallisesta näkökulmasta muita energiantuotantoinvestointeja houkuttelevampia. NERAn tutkimuksessa esitetään, että vaikka suuri osa Paks II:n tuotantokapasiteetista korvattaisiin uudella kaasuvoimakapasiteetilla Unkarissa, Unkari olisi yhä erittäin riippuvainen sähköntuonnista koko mallinnusjakson ajan vaihtoehtoisessa kaasuntuotantoskenaariossa (katso kuvio 8).

Kuvio 8

Kuvio 8

Ennustettu tuotanto teknologian mukaan jaoteltuna sekä kansallinen tarve vuoteen 2040 saakka (vaihtoehtoinen skenaario)

Ennustettu tuotanto teknologian mukaan jaoteltuna sekä kansallinen tarve vuoteen 2040 saakka (vaihtoehtoinen skenaario)

Lähde:

Lähde:

| (110) | Unkari toteaa myös, että naapurimaiden ja Unkarin markkinahintojen voimakkaan yhteneväisyyden vuoksi kilpailijat voivat todennäköisesti suojautua riskeiltä myymällä sähköä naapurimaiden markkinoilla tarvitsematta käydä suoraan kauppaa Unkarissa tuotetulla sähköllä. Unkarin mukaan NERAn tutkimuksen mallinnuksen perusteella perussähkön hinta alueellisilla markkinoilla pysyisi samana vaihtoehtoisessa skenaariossa (katso kuvio 9).

  Kuvio 9


  Perussähkön hintaerot Unkarissa perusskenaariossa ja vaihtoehtoisessa skenaariossa











  Lähde: | NERAn tutkimus. |
| --- | --- | --- |

(110)

Unkari toteaa myös, että naapurimaiden ja Unkarin markkinahintojen voimakkaan yhteneväisyyden vuoksi kilpailijat voivat todennäköisesti suojautua riskeiltä myymällä sähköä naapurimaiden markkinoilla tarvitsematta käydä suoraan kauppaa Unkarissa tuotetulla sähköllä. Unkarin mukaan NERAn tutkimuksen mallinnuksen perusteella perussähkön hinta alueellisilla markkinoilla pysyisi samana vaihtoehtoisessa skenaariossa (katso kuvio 9).

Kuvio 9

Kuvio 9

Perussähkön hintaerot Unkarissa perusskenaariossa ja vaihtoehtoisessa skenaariossa

Perussähkön hintaerot Unkarissa perusskenaariossa ja vaihtoehtoisessa skenaariossa

Lähde:

Lähde:

| (111) | Unkari korostaa, että se on arvioinut Paks II:n mahdollisia vaikutuksia laajemmassa markkinakontekstissa. Sen väittää NERAn tutkimuksen perusteella, että mahdolliset vaikutukset olisivat nähtävillä selvimmin Slovakiassa, koska Slovakia on pienin niistä naapurimarkkinoista, joihin Unkarin markkinat on kytketty. Sen mukaan Paks II:n läsnäolo näillä kytkeytyneillä markkinoilla pysyisi noin 20 prosentissa vuoteen 2040 saakka. |
| --- | --- |

(111)

Unkari korostaa, että se on arvioinut Paks II:n mahdollisia vaikutuksia laajemmassa markkinakontekstissa. Sen väittää NERAn tutkimuksen perusteella, että mahdolliset vaikutukset olisivat nähtävillä selvimmin Slovakiassa, koska Slovakia on pienin niistä naapurimarkkinoista, joihin Unkarin markkinat on kytketty. Sen mukaan Paks II:n läsnäolo näillä kytkeytyneillä markkinoilla pysyisi noin 20 prosentissa vuoteen 2040 saakka.

| (112) | NERAn tutkimuksessa arvioidaan myös mahdollista laajempaa kytkeytynyttä markkina-aluetta (Unkari + Slovakia + Romania) sen perusteella, että kyseiset maat ovat kaikkein lähimmät naapurimarkkinat, joihin Unkarin markkinat ovat tällä hetkellä kytkeytyneet. Tämän perusteella Unkari katsoo, että jopa MVM-konsernin ja Paks II:n yhdistetty markkinaosuus (10–20 %) kytkeytyneillä Unkarin, Slovakian ja Romanian markkinoilla jäisi selvästi määräävää markkina-asemaa merkitsevän kynnysarvon alapuolelle (ks. kuvio 10).

  Kuvio 10


  MVM-konsernin ja Paks II:n yhdistetyt markkinaosuudet tuotannon mukaan (MWh) Unkarin, Slovakian ja Romanian yhteisillä markkinoilla











  Lähde: | NERAn tutkimus. |
| --- | --- | --- |

(112)

NERAn tutkimuksessa arvioidaan myös mahdollista laajempaa kytkeytynyttä markkina-aluetta (Unkari + Slovakia + Romania) sen perusteella, että kyseiset maat ovat kaikkein lähimmät naapurimarkkinat, joihin Unkarin markkinat ovat tällä hetkellä kytkeytyneet. Tämän perusteella Unkari katsoo, että jopa MVM-konsernin ja Paks II:n yhdistetty markkinaosuus (10–20 %) kytkeytyneillä Unkarin, Slovakian ja Romanian markkinoilla jäisi selvästi määräävää markkina-asemaa merkitsevän kynnysarvon alapuolelle (ks. kuvio 10).

Kuvio 10

Kuvio 10

MVM-konsernin ja Paks II:n yhdistetyt markkinaosuudet tuotannon mukaan (MWh) Unkarin, Slovakian ja Romanian yhteisillä markkinoilla

MVM-konsernin ja Paks II:n yhdistetyt markkinaosuudet tuotannon mukaan (MWh) Unkarin, Slovakian ja Romanian yhteisillä markkinoilla

Lähde:

Lähde:

| (113) | Unkari korostaa myös sitä, että hinta määräytyisi sekä kesällä että talvella rusko- ja kivihiilivoimalaitosten perusteella, sillä niillä on suuremmat marginaalikustannukset kuin Paks II:lla. Tämä tarkoittaa sitä, että Paks II:n on jatkossakin todennäköisesti hinnanottaja eikä hinnanasettaja myös ajanjaksolla, jolloin se on toiminnassa yhtä aikaa Paks NPP:n kanssa, sillä tuolloin todennäköisyys sille, että ydinvoima määrää energian hinnan, on reilusti alle 5 prosenttia kaikkina vuorokauden tunteina (katso kuvio 11).

  Kuvio 11


  Hinnan määräävä polttoaine Unkarin energiamarkkinoilla











  Lähde: | NERAn tutkimus. |
| --- | --- | --- |

(113)

Unkari korostaa myös sitä, että hinta määräytyisi sekä kesällä että talvella rusko- ja kivihiilivoimalaitosten perusteella, sillä niillä on suuremmat marginaalikustannukset kuin Paks II:lla. Tämä tarkoittaa sitä, että Paks II:n on jatkossakin todennäköisesti hinnanottaja eikä hinnanasettaja myös ajanjaksolla, jolloin se on toiminnassa yhtä aikaa Paks NPP:n kanssa, sillä tuolloin todennäköisyys sille, että ydinvoima määrää energian hinnan, on reilusti alle 5 prosenttia kaikkina vuorokauden tunteina (katso kuvio 11).

Kuvio 11

Kuvio 11

Hinnan määräävä polttoaine Unkarin energiamarkkinoilla

Hinnan määräävä polttoaine Unkarin energiamarkkinoilla

Lähde:

Lähde:

| (114) | Unkari toteaa lisäksi vastalauseena komission menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 144 kappaleessa esitetyille havainnoille, että Paks II -ydinvoimala ei aiheuta tukkumarkkinoilla minkäänlaista likviditeettiriskiä rajoittamalla toimitustarjontaa. Unkarin mukaan uuden voimalaitoksen pitäisi parantaa likviditeettiä ja tuotantotarjonnan valikoimaa, koska kyse on erillisestä tuotantoyksiköstä. Unkari toteaa myös, että Paks II:lla ei tällä hetkellä ole asiakaskuntaa, jolle se voisi myydä sähköä suoraan käymättä kauppaa markkinoilla. |
| --- | --- |

(114)

Unkari toteaa lisäksi vastalauseena komission menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 144 kappaleessa esitetyille havainnoille, että Paks II -ydinvoimala ei aiheuta tukkumarkkinoilla minkäänlaista likviditeettiriskiä rajoittamalla toimitustarjontaa. Unkarin mukaan uuden voimalaitoksen pitäisi parantaa likviditeettiä ja tuotantotarjonnan valikoimaa, koska kyse on erillisestä tuotantoyksiköstä. Unkari toteaa myös, että Paks II:lla ei tällä hetkellä ole asiakaskuntaa, jolle se voisi myydä sähköä suoraan käymättä kauppaa markkinoilla.

| (115) | Unkari mainitsee useita Yhdistyneen kuningaskunnan asiassa Hinkley Point C -ydinvoimalaitos (41) esittämiä perusteluja, jotka koskevat mahdollista kilpailun vääristymistä, ja katsoo, että ne pätevät myös Paks II:een. Nämä perustelut ovat seuraavat:






  a) | Toimenpide säilyttäisi tuensaajan markkinavoimien alaisena ja tarjoaisi sille kannustimia kilpailla sähkön tukkumarkkinoilla. Unkari pitäytyy väitteessään ja lisää, että se ei tarjoaisi Paks II:lle toimintatukea hinnanerosopimusten muodossa. |
| --- | --- | --- |

(115)

Unkari mainitsee useita Yhdistyneen kuningaskunnan asiassa Hinkley Point C -ydinvoimalaitos (41) esittämiä perusteluja, jotka koskevat mahdollista kilpailun vääristymistä, ja katsoo, että ne pätevät myös Paks II:een. Nämä perustelut ovat seuraavat:

41

a)

Toimenpide säilyttäisi tuensaajan markkinavoimien alaisena ja tarjoaisi sille kannustimia kilpailla sähkön tukkumarkkinoilla. Unkari pitäytyy väitteessään ja lisää, että se ei tarjoaisi Paks II:lle toimintatukea hinnanerosopimusten muodossa.

| b) | Toimenpiteellä ei olisi merkittävää vaikutusta rajayhdysjohtoihin eikä kannustimiin investoida naapurimaita yhdistäviin rajayhdysjohtoihin. Unkari toteaa jälleen, että Unkarin sähkömarkkinat ovat jo nyt voimakkaasti kytkeytyneet ja että kehitteillä on parhaillaan neljä rajayhdysjohtohanketta. |
| --- | --- |

b)

Toimenpiteellä ei olisi merkittävää vaikutusta rajayhdysjohtoihin eikä kannustimiin investoida naapurimaita yhdistäviin rajayhdysjohtoihin. Unkari toteaa jälleen, että Unkarin sähkömarkkinat ovat jo nyt voimakkaasti kytkeytyneet ja että kehitteillä on parhaillaan neljä rajayhdysjohtohanketta.

| c) | Toimenpide ei vaikuttaisi Unkarin markkinoiden ja naapurimaiden markkinoiden välisiin hintaeroihin, sillä markkinat ovat kytkeytyneet toisiinsa rajayhdysjohtojen välityksellä. |
| --- | --- |

c)

Toimenpide ei vaikuttaisi Unkarin markkinoiden ja naapurimaiden markkinoiden välisiin hintaeroihin, sillä markkinat ovat kytkeytyneet toisiinsa rajayhdysjohtojen välityksellä.

| (116) | Unkari esitti 28 päivänä heinäkuuta 2016 toimittamassaan asiakirjassa lisätietoa poistaakseen komission menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.7 jaksossa mainitsemat epäilyt, jotka koskivat toimenpiteen mahdollisten vääristävien vaikutusten kokonaisvaltaista arviointia sisämarkkinoilla, mikäli komissio katsoisi, että toimenpide sisältää valtiontukea. |
| --- | --- |

(116)

Unkari esitti 28 päivänä heinäkuuta 2016 toimittamassaan asiakirjassa lisätietoa poistaakseen komission menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.7 jaksossa mainitsemat epäilyt, jotka koskivat toimenpiteen mahdollisten vääristävien vaikutusten kokonaisvaltaista arviointia sisämarkkinoilla, mikäli komissio katsoisi, että toimenpide sisältää valtiontukea.

| (117) | Unkari toteaa asiakirjassa, että Paks II sekä sen seuraajat ja sidosyritykset ovat oikeudellisesti ja rakenteellisesti täysin toisistaan erillisiä, niillä on itsenäinen päätösvalta yrityskeskittymien valvonnasta annetun tiedonannon (42) 52 ja 53 kohdan mukaisesti ja niiden ylläpito, hallinnointi ja toiminta on riippumatonta MVM-konsernista ja kaikista sen liiketoimista, seuraajista ja sidosyrityksistä sekä muista valtion omistamista yrityksistä, jotka toimivat energian tuotannossa, tukkumyynnissä tai myynnissä, eikä liity niihin mitenkään. |
| --- | --- |

(117)

Unkari toteaa asiakirjassa, että Paks II sekä sen seuraajat ja sidosyritykset ovat oikeudellisesti ja rakenteellisesti täysin toisistaan erillisiä, niillä on itsenäinen päätösvalta yrityskeskittymien valvonnasta annetun tiedonannon (42) 52 ja 53 kohdan mukaisesti ja niiden ylläpito, hallinnointi ja toiminta on riippumatonta MVM-konsernista ja kaikista sen liiketoimista, seuraajista ja sidosyrityksistä sekä muista valtion omistamista yrityksistä, jotka toimivat energian tuotannossa, tukkumyynnissä tai myynnissä, eikä liity niihin mitenkään.

42

| (118) | Unkari osoittaa lisäksi samassa asiakirjassa Paks II -ydinvoimalassa tuotetun sähkön myynnin osalta, että Paks II:n sähkönmyyntistrategia on markkinaehtoinen ja kaupallinen ja perustuu voittojen optimointiin, ja se toteutetaan kaupallisin ehdoin kauppajärjestelyillä, jotka perustuvat avoimessa kaupankäyntijärjestelmässä tai pörssissä tehtyihin tarjouksiin. Unkari ilmoittaa myös, että Paks II:n tuottaman sähkön (ilman voimalan itse kuluttamaa sähköä) myyntistrategia koostuu seuraavista osista:






  a) | Taso 1: Paks II myy vähintään 30 prosenttia kaikesta tuottamastaan sähköstä Unkarin sähköpörssin (HUPX) vuorokausimarkkinoilla, päivänsisäisillä markkinoilla ja futuurimarkkinoilla. Myös muita samanlaisia sähköpörssejä voidaan käyttää komission yksiköiden suostumuksella tai hyväksynnällä, joka voidaan myöntää tai evätä kahden viikon kuluessa Unkarin viranomaisten pyynnöstä. |
| --- | --- | --- |

(118)

Unkari osoittaa lisäksi samassa asiakirjassa Paks II -ydinvoimalassa tuotetun sähkön myynnin osalta, että Paks II:n sähkönmyyntistrategia on markkinaehtoinen ja kaupallinen ja perustuu voittojen optimointiin, ja se toteutetaan kaupallisin ehdoin kauppajärjestelyillä, jotka perustuvat avoimessa kaupankäyntijärjestelmässä tai pörssissä tehtyihin tarjouksiin. Unkari ilmoittaa myös, että Paks II:n tuottaman sähkön (ilman voimalan itse kuluttamaa sähköä) myyntistrategia koostuu seuraavista osista:

a)

Taso 1: Paks II myy vähintään 30 prosenttia kaikesta tuottamastaan sähköstä Unkarin sähköpörssin (HUPX) vuorokausimarkkinoilla, päivänsisäisillä markkinoilla ja futuurimarkkinoilla. Myös muita samanlaisia sähköpörssejä voidaan käyttää komission yksiköiden suostumuksella tai hyväksynnällä, joka voidaan myöntää tai evätä kahden viikon kuluessa Unkarin viranomaisten pyynnöstä.

| b) | Taso 2: Loput Paks II:n sähköntuotannosta myydään huutokaupalla puolueettomasti, läpinäkyvästi ja syrjimättömästi. Unkarin energia-alan sääntelyviranomainen määrittelee näiden huutokauppojen ehdot MVM Partnerille asetettuja huutokauppavaatimuksia vastaavasti (Unkarin energia-alan sääntelyviranomaisen päätös N:o 741/2011). Unkari vahvistaa, että Unkarin energia-alan sääntelyviranomainen valvoo myös näiden huutokauppojen toimintaa. Unkari on myös vahvistanut, että tason 2 huutokauppapaikasta vastaa Paks II ja että on tarkoitus varmistaa, että osto- ja myyntitarjoukset ovat tasapuolisesti kaikkien lisensoitujen tai rekisteröityneiden kauppiaiden saatavilla samoin markkinaehdoin. Unkari sitoutuu siihen, että tarjousten selvitysjärjestelmät ovat todennettavissa ja läpinäkyviä ja ettei ostetun sähkön loppukäytölle aseteta mitään rajoituksia. |
| --- | --- |

b)

Taso 2: Loput Paks II:n sähköntuotannosta myydään huutokaupalla puolueettomasti, läpinäkyvästi ja syrjimättömästi. Unkarin energia-alan sääntelyviranomainen määrittelee näiden huutokauppojen ehdot MVM Partnerille asetettuja huutokauppavaatimuksia vastaavasti (Unkarin energia-alan sääntelyviranomaisen päätös N:o 741/2011). Unkari vahvistaa, että Unkarin energia-alan sääntelyviranomainen valvoo myös näiden huutokauppojen toimintaa. Unkari on myös vahvistanut, että tason 2 huutokauppapaikasta vastaa Paks II ja että on tarkoitus varmistaa, että osto- ja myyntitarjoukset ovat tasapuolisesti kaikkien lisensoitujen tai rekisteröityneiden kauppiaiden saatavilla samoin markkinaehdoin. Unkari sitoutuu siihen, että tarjousten selvitysjärjestelmät ovat todennettavissa ja läpinäkyviä ja ettei ostetun sähkön loppukäytölle aseteta mitään rajoituksia.

3.3   UNKARIN LISÄHUOMAUTUKSET VASTAUKSENA MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAAN PÄÄTÖKSEEN

UNKARIN LISÄHUOMAUTUKSET VASTAUKSENA MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAAN PÄÄTÖKSEEN

| (119) | Unkari toteaa, että siltä osin kuin hanke kuuluu Euratomin perustamissopimuksen (esim. 41 artikla ja liite II, 52–66 artikla ja 103 artikla) soveltamisalaan, Unkarin hallitus katsoo, että siihen ei voida soveltaa SEUT-sopimusta eikä varsinkaan sen 107 ja 108 artiklassa olevia valtiontukisääntöjä. Unkarin mukaan Euratomin perustamissopimus on SEUT-sopimukseen nähden erityissäädös. Sen vuoksi, mikäli Euratomin perustamissopimukseen perustuva toimivalta olisi ristiriidassa SEUT-sopimukseen perustuvan toimivallan kanssa, sovelletaan Euratomin perustamissopimuksen määräyksiä. Tämän väitteen tueksi Unkari esittää komission päätöstä asiassa Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH (43). |
| --- | --- |

(119)

Unkari toteaa, että siltä osin kuin hanke kuuluu Euratomin perustamissopimuksen (esim. 41 artikla ja liite II, 52–66 artikla ja 103 artikla) soveltamisalaan, Unkarin hallitus katsoo, että siihen ei voida soveltaa SEUT-sopimusta eikä varsinkaan sen 107 ja 108 artiklassa olevia valtiontukisääntöjä. Unkarin mukaan Euratomin perustamissopimus on SEUT-sopimukseen nähden erityissäädös. Sen vuoksi, mikäli Euratomin perustamissopimukseen perustuva toimivalta olisi ristiriidassa SEUT-sopimukseen perustuvan toimivallan kanssa, sovelletaan Euratomin perustamissopimuksen määräyksiä. Tämän väitteen tueksi Unkari esittää komission päätöstä asiassa Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH (43).

43

| (120) | Unkari huomauttaa, että vaikka Euratomin perustamissopimuksessa ei ole erityisiä valtiontukea koskevia määräyksiä, sopimuksen 6 artiklan d alakohta ja 70 artikla osoittavat, ettei valtiontukea ole yleisesti kielletty ja että erityistapauksissa jäsenvaltioiden avustukset ovat suositeltavia. |
| --- | --- |

(120)

Unkari huomauttaa, että vaikka Euratomin perustamissopimuksessa ei ole erityisiä valtiontukea koskevia määräyksiä, sopimuksen 6 artiklan d alakohta ja 70 artikla osoittavat, ettei valtiontukea ole yleisesti kielletty ja että erityistapauksissa jäsenvaltioiden avustukset ovat suositeltavia.

| (121) | Unkari korostaa sitä, että ydinvoima-alan hankkeen rahoittamisen olisi kuuluttava Euratomin perustamissopimuksen 43 artiklassa tarkoitetun ilmoitusvelvollisuuden piiriin. Se katsoo myös, että komission asetuksen (EY) N:o 1209/2000 (44) mukaisesti jäsenvaltioiden olisi aina toimitettava kaikista uusista hankkeista rahoitusta koskevat tiedot. Unkari väittää toimittaneensa kaikki Euratomin perustamissopimuksen 41 ja 43 artiklan mukaan tarvittavat tiedot. Koska Euratomin hankintakeskus hyväksyi polttoaineen toimitussopimuksen (45) huhtikuussa 2015, Unkari on sitä mieltä, että komissio ei voi nyt katsoa hankkeen rahoitusta laittomaksi. |
| --- | --- |

(121)

Unkari korostaa sitä, että ydinvoima-alan hankkeen rahoittamisen olisi kuuluttava Euratomin perustamissopimuksen 43 artiklassa tarkoitetun ilmoitusvelvollisuuden piiriin. Se katsoo myös, että komission asetuksen (EY) N:o 1209/2000 (44) mukaisesti jäsenvaltioiden olisi aina toimitettava kaikista uusista hankkeista rahoitusta koskevat tiedot. Unkari väittää toimittaneensa kaikki Euratomin perustamissopimuksen 41 ja 43 artiklan mukaan tarvittavat tiedot. Koska Euratomin hankintakeskus hyväksyi polttoaineen toimitussopimuksen (45) huhtikuussa 2015, Unkari on sitä mieltä, että komissio ei voi nyt katsoa hankkeen rahoitusta laittomaksi.

44

45

| (122) | Unkari vertaa Euratomin perustamissopimusta EHTYn perustamissopimukseen sillä perusteella, että kumpikin on luonteeltaan alakohtainen, ja katsoo, että EHTYn perustamissopimus sisältää laaja-alaisen valtiontukea koskevan kiellon, joka oli käytännössä EHTYn perustamissopimuksen 67 ja 95 artiklan mukaisesti yhdenmukainen SEUT-sopimuksen 107 artiklan kanssa. Unkari toteaa, että soveltaessaan SEUT-sopimuksessa olevia valtiontukisääntöjä komissio tulkitsisi virheellisesti Euratomin perustamissopimuksen laatijoiden sääntelylle asettamaa tavoitetta, sillä Euratomin perustamissopimus ei sisällä erityisiä valtiontukea koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

(122)

Unkari vertaa Euratomin perustamissopimusta EHTYn perustamissopimukseen sillä perusteella, että kumpikin on luonteeltaan alakohtainen, ja katsoo, että EHTYn perustamissopimus sisältää laaja-alaisen valtiontukea koskevan kiellon, joka oli käytännössä EHTYn perustamissopimuksen 67 ja 95 artiklan mukaisesti yhdenmukainen SEUT-sopimuksen 107 artiklan kanssa. Unkari toteaa, että soveltaessaan SEUT-sopimuksessa olevia valtiontukisääntöjä komissio tulkitsisi virheellisesti Euratomin perustamissopimuksen laatijoiden sääntelylle asettamaa tavoitetta, sillä Euratomin perustamissopimus ei sisällä erityisiä valtiontukea koskevia määräyksiä.

| (123) | Unkari huomauttaa myös, että komissio ei ole käynnistänyt valtiontukitutkimusta minkään muun unionin alueella käynnistetyn ydinvoimalaitoksen rakentamiseen tehdyn pääomasijoitukseen osalta, mukaan lukien Flamanvillen ja Hanhikiven ydinvoimalahankkeet. Unkarin näkemyksen mukaan Hinkley Point C -hankkeeseen tehdylle investoinnille tehtiin valtiontukea koskeva tarkastelu ainoastaan sen takia, että hankeen rahoitukseen liittyi erityispiirteitä (kuten valtion luottotakuu ja hinnanerosopimus), jotka erosivat muista Euroopassa tehdyistä investoinneista. |
| --- | --- |

(123)

Unkari huomauttaa myös, että komissio ei ole käynnistänyt valtiontukitutkimusta minkään muun unionin alueella käynnistetyn ydinvoimalaitoksen rakentamiseen tehdyn pääomasijoitukseen osalta, mukaan lukien Flamanvillen ja Hanhikiven ydinvoimalahankkeet. Unkarin näkemyksen mukaan Hinkley Point C -hankkeeseen tehdylle investoinnille tehtiin valtiontukea koskeva tarkastelu ainoastaan sen takia, että hankeen rahoitukseen liittyi erityispiirteitä (kuten valtion luottotakuu ja hinnanerosopimus), jotka erosivat muista Euroopassa tehdyistä investoinneista.

4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

4.1   TUEN OLEMASSAOLOA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

TUEN OLEMASSAOLOA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

| (124) | Komission sai seuraavilta kolmansilta osapuolilta huomautuksia, joissa esitettiin kvantitatiivista tietoa ja analyysejä toimenpiteen olemassaolosta:






  — | Unkarilaisen Euroopan parlamentin jäsenen, Benedek Jávorin, huomautukset, jäljempänä ”Jávorin huomautukset” |
| --- | --- | --- |

(124)

Komission sai seuraavilta kolmansilta osapuolilta huomautuksia, joissa esitettiin kvantitatiivista tietoa ja analyysejä toimenpiteen olemassaolosta:

—

Unkarilaisen Euroopan parlamentin jäsenen, Benedek Jávorin, huomautukset, jäljempänä ”Jávorin huomautukset”

| — | Greenpeace huomautukset, joihin sisältyi muun muassa sen taloudellisen neuvonantajan, Candole Partners -yrityksen toteuttama tutkimus, jäljempänä ”Candolen tutkimus”
   (46) |
| --- | --- |

—

Greenpeace huomautukset, joihin sisältyi muun muassa sen taloudellisen neuvonantajan, Candole Partners -yrityksen toteuttama tutkimus, jäljempänä ”Candolen tutkimus”
   (46)

46

| — | EnergiaKlubin huomautukset, joihin sisältyi muun muassa Balazs Felsmannin laatima tutkimus, jäljempänä ”Felsmannin tutkimus”
   (47) |
| --- | --- |

—

EnergiaKlubin huomautukset, joihin sisältyi muun muassa Balazs Felsmannin laatima tutkimus, jäljempänä ”Felsmannin tutkimus”
   (47)

47

Jávorin huomautukset

Jávorin huomautukset

| (125) | Jávorin huomautuksissa keskitytään sellaisiin omistajan kustannuksiin, joita ei ole sisällytetty EPC-sopimukseen (ks. tämän päätöksen 2.5.2 jakso), ja niissä väitetään, että kustannukset saattavat olla voimakkaasti aliarvioituja. Huomautuksissa esitetään erityisesti seuraavat väitteet:






  a) | Koska Paks II:n EPC-sopimus on tehty noudattaen ns. ”Leningradin mallia” (48), on perusteltua uskoa, että tarvitaan suojajärjestelmään tehtävä lisäinvestointi, jonka kustannukset ovat vähintään 1 miljardi euroa. |
| --- | --- | --- |

(125)

Jávorin huomautuksissa keskitytään sellaisiin omistajan kustannuksiin, joita ei ole sisällytetty EPC-sopimukseen (ks. tämän päätöksen 2.5.2 jakso), ja niissä väitetään, että kustannukset saattavat olla voimakkaasti aliarvioituja. Huomautuksissa esitetään erityisesti seuraavat väitteet:

a)

Koska Paks II:n EPC-sopimus on tehty noudattaen ns. ”Leningradin mallia” (48), on perusteltua uskoa, että tarvitaan suojajärjestelmään tehtävä lisäinvestointi, jonka kustannukset ovat vähintään 1 miljardi euroa.

48

| b) | Suora makean veden jäähdytysjärjestelmä ei ole riittävä jäähdyttämään vettä silloin, jos Paks NPP ja Paks II ovat toiminnassa yhtä aikaa kuumina kesäpäivinä. Tästä aiheutuisi lisäkuormitus ympäristölle, ja se vaatisi investoimista tehokkaampaan jäähdytysjärjestelmään, joka perustuisi jäähdytystorniin ja joka on noin 40 prosenttia kalliimpi kuin suora jäähdytysjärjestelmä. |
| --- | --- |

b)

Suora makean veden jäähdytysjärjestelmä ei ole riittävä jäähdyttämään vettä silloin, jos Paks NPP ja Paks II ovat toiminnassa yhtä aikaa kuumina kesäpäivinä. Tästä aiheutuisi lisäkuormitus ympäristölle, ja se vaatisi investoimista tehokkaampaan jäähdytysjärjestelmään, joka perustuisi jäähdytystorniin ja joka on noin 40 prosenttia kalliimpi kuin suora jäähdytysjärjestelmä.

| c) | Rahamäärä, joka on tarkoitus tallettaa Unkarin ydinrahastoon, ei todennäköisesti riitä kattamaan radioaktiivisen jätteen varastointia ja voimalaitoksen käytöstä poistamista. Välivarasto maksaisi vähintään 150 miljoonaa euroa, ydinjätteen loppusijoitus vähintään 1,54 miljardia euroa ja käytöstäpoisto vähintään 1,734 miljardia euroa. |
| --- | --- |

c)

Rahamäärä, joka on tarkoitus tallettaa Unkarin ydinrahastoon, ei todennäköisesti riitä kattamaan radioaktiivisen jätteen varastointia ja voimalaitoksen käytöstä poistamista. Välivarasto maksaisi vähintään 150 miljoonaa euroa, ydinjätteen loppusijoitus vähintään 1,54 miljardia euroa ja käytöstäpoisto vähintään 1,734 miljardia euroa.

| d) | Sähköverkon päivittäminen ydinvoimalan uusien lohkojen liittämistä varten voi maksaa jopa 1,6 miljardia euroa. Tähän sisältyisivät investoinnit sekä 400 kV:n kaapelointijärjestelmään että 120 kV:n lisäsuurjännitekaapeliin. |
| --- | --- |

d)

Sähköverkon päivittäminen ydinvoimalan uusien lohkojen liittämistä varten voi maksaa jopa 1,6 miljardia euroa. Tähän sisältyisivät investoinnit sekä 400 kV:n kaapelointijärjestelmään että 120 kV:n lisäsuurjännitekaapeliin.

| e) | Itse verkkoa koskevan sääntelyn noudattamiseksi tarvitaan investointeja sekä pumppuvoimalaitokseen että varmuusvaraston tuottaviin lisätuotantoyksiköihin, joiden on lain mukaan oltava yhtä suuria kuin suurin kansallinen sähköntuotantoyksikkö. Näiden investointien yhteenlasketut kustannukset olisivat 1,2 miljardia euroa. |
| --- | --- |

e)

Itse verkkoa koskevan sääntelyn noudattamiseksi tarvitaan investointeja sekä pumppuvoimalaitokseen että varmuusvaraston tuottaviin lisätuotantoyksiköihin, joiden on lain mukaan oltava yhtä suuria kuin suurin kansallinen sähköntuotantoyksikkö. Näiden investointien yhteenlasketut kustannukset olisivat 1,2 miljardia euroa.

| f) | Jos toisessa kahdesta vierekkäisestä ydinvoimalaitoksesta joudutaan vähentämään tuotantoa järjestelmän tasapainottamisen vuoksi, tästä syntyvät tappiot voivat olla yhteensä noin 1,2 miljardia euroa. |
| --- | --- |

f)

Jos toisessa kahdesta vierekkäisestä ydinvoimalaitoksesta joudutaan vähentämään tuotantoa järjestelmän tasapainottamisen vuoksi, tästä syntyvät tappiot voivat olla yhteensä noin 1,2 miljardia euroa.

| g) | Erilaiset verot ja maksut, jotka eivät sisälly EPC-sopimukseen, voivat olla yhdessä jopa 1,8 miljardia euroa. |
| --- | --- |

g)

Erilaiset verot ja maksut, jotka eivät sisälly EPC-sopimukseen, voivat olla yhdessä jopa 1,8 miljardia euroa.

| (126) | Huomautuksissa esitetään myös, että johdanto-osan 125 kappaleessa luetellut kustannuserät olisi lisättävä hankkeen kustannuksiin, mikä puolestaan alentaisi hankkeen sisäistä korkokantaa merkittävästi. Lisäksi niissä todetaan, että viivästykset ja voimalan lyhyempi käyttöikä alentaisivat hankkeen sisäistä korkokantaa edelleen. |
| --- | --- |

(126)

Huomautuksissa esitetään myös, että johdanto-osan 125 kappaleessa luetellut kustannuserät olisi lisättävä hankkeen kustannuksiin, mikä puolestaan alentaisi hankkeen sisäistä korkokantaa merkittävästi. Lisäksi niissä todetaan, että viivästykset ja voimalan lyhyempi käyttöikä alentaisivat hankkeen sisäistä korkokantaa edelleen.

Candolen tutkimus

Candolen tutkimus

| (127) | Candolen tutkimuksessa käytetään taloustutkimukseen sisältyviä olettamuksia ja tietoja ja tarkastellaan Paks II -hankkeen elinkelpoisuutta. Tutkimuksessa esitetään erityisesti, että taloustutkimuksessa käytetyt hintaennusteet saattavat olla ylioptimistisia ja että realistisemmat hintaennusteet tekisivät hankkeesta tappiollisen, vaikka taloustutkimuksen käyttöä koskevat olettamukset hyväksyttäisiin. |
| --- | --- |

(127)

Candolen tutkimuksessa käytetään taloustutkimukseen sisältyviä olettamuksia ja tietoja ja tarkastellaan Paks II -hankkeen elinkelpoisuutta. Tutkimuksessa esitetään erityisesti, että taloustutkimuksessa käytetyt hintaennusteet saattavat olla ylioptimistisia ja että realistisemmat hintaennusteet tekisivät hankkeesta tappiollisen, vaikka taloustutkimuksen käyttöä koskevat olettamukset hyväksyttäisiin.

| (128) | Tämän väitteen havainnollistamiseksi Candolen tutkimuksessa on kehitetty oma pitkän aikavälin sähkön hintaennuste. Siinä ennustetaan sähkön tulevia pitkän aikavälin hintoja käyttämällä hiilen, öljyn ja kaasun hintaennusteita, jotka on julkaistu IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksessa (World Energy Outlook 2015), ja lasketaan tuotannon marginaalikustannukset erityyppisille tuottajille (49). Lisäksi siinä muodostetaan erilliset ennusteet erilaisille tulevaisuusskenaarioille, jotka on kuvattu IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksessa: i) ”uuden toimintapolitiikan skenaario”, joka vastaa viimeistään muutamaa kuukautta ennen vuoden 2015 energiakatsauksen painatusta hyväksyttyjä, energiamarkkinoihin vaikuttavia toimintapolitiikkoja ja täytäntöönpanotoimenpiteitä sekä keskeisiä ilmoitettuja toimintapoliittisia suunnitelmia, ii) ”nykyisen toimintapolitiikan skenaario”, joka vastaa muutaman viime kuukauden ajan ennen Candolen tutkimuksen painoon menoa sovellettuja toimintapolitiikkoja, ja iii) ”alhaisen öljyn hinnan skenaario”, joka tutkii pysyvästi alhaisempien hintojen (jotka johtuvat alhaisemmista öljyn hinnoista) vaikutuksia energiajärjestelmään (50). Seuraava kaavio kuvaa kustakin skenaariosta johdettuja sähkön hinnan pitkän aikavälin ennusteita.

  Kuvio 12


  Sähkön hinnan pitkän aikavälin ennustekäyrät (euroa/MWh)













  Lähde: | Candole Partners. |
| --- | --- | --- |

(128)

Tämän väitteen havainnollistamiseksi Candolen tutkimuksessa on kehitetty oma pitkän aikavälin sähkön hintaennuste. Siinä ennustetaan sähkön tulevia pitkän aikavälin hintoja käyttämällä hiilen, öljyn ja kaasun hintaennusteita, jotka on julkaistu IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksessa (World Energy Outlook 2015), ja lasketaan tuotannon marginaalikustannukset erityyppisille tuottajille (49). Lisäksi siinä muodostetaan erilliset ennusteet erilaisille tulevaisuusskenaarioille, jotka on kuvattu IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksessa: i) ”uuden toimintapolitiikan skenaario”, joka vastaa viimeistään muutamaa kuukautta ennen vuoden 2015 energiakatsauksen painatusta hyväksyttyjä, energiamarkkinoihin vaikuttavia toimintapolitiikkoja ja täytäntöönpanotoimenpiteitä sekä keskeisiä ilmoitettuja toimintapoliittisia suunnitelmia, ii) ”nykyisen toimintapolitiikan skenaario”, joka vastaa muutaman viime kuukauden ajan ennen Candolen tutkimuksen painoon menoa sovellettuja toimintapolitiikkoja, ja iii) ”alhaisen öljyn hinnan skenaario”, joka tutkii pysyvästi alhaisempien hintojen (jotka johtuvat alhaisemmista öljyn hinnoista) vaikutuksia energiajärjestelmään (50). Seuraava kaavio kuvaa kustakin skenaariosta johdettuja sähkön hinnan pitkän aikavälin ennusteita.

49

50

Kuvio 12

Kuvio 12

Sähkön hinnan pitkän aikavälin ennustekäyrät (euroa/MWh)

Sähkön hinnan pitkän aikavälin ennustekäyrät (euroa/MWh)

Image 12

Lähde:

Lähde:

| (129) | Kuvio osoittaa, että nykyisen toimintapolitiikan skenaariossa sähkön hinnat ovat tulevaisuudessa hieman korkeammat, ja alhaisen öljyn hinnan skenaariossa tulevat sähkön hinnat ovat huomattavasti alhaisemmat kuin keskimmäisenä esitetyssä uuden toimintapolitiikan skenaariossa, jota on käytetty Unkarin toimittamissa asiakirjoissa. |
| --- | --- |

(129)

Kuvio osoittaa, että nykyisen toimintapolitiikan skenaariossa sähkön hinnat ovat tulevaisuudessa hieman korkeammat, ja alhaisen öljyn hinnan skenaariossa tulevat sähkön hinnat ovat huomattavasti alhaisemmat kuin keskimmäisenä esitetyssä uuden toimintapolitiikan skenaariossa, jota on käytetty Unkarin toimittamissa asiakirjoissa.

| (130) | Kuviossa 12 esitettyjen ennusteiden lisäksi Candolen tutkimuksessa verrataan myös IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksen olevaa alhaisen öljyn hinnan skenaarioon perustuvaa sähkön pitkän aikavälin hintaennustetta kaupankäynnin kohteena oleviin futuurisopimuksiin (helmikuussa 2016) Saksan ja Unkarin sähköpörsseissä. Nämä käyrät esitetään kuviossa 13 alla.

  Kuvio 13


  Sähkön hinnan pitkän aikavälin ennustekäyrät (euroa/MWh)













  Lähde: | Candole Partners. |
| --- | --- | --- |

(130)

Kuviossa 12 esitettyjen ennusteiden lisäksi Candolen tutkimuksessa verrataan myös IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksen olevaa alhaisen öljyn hinnan skenaarioon perustuvaa sähkön pitkän aikavälin hintaennustetta kaupankäynnin kohteena oleviin futuurisopimuksiin (helmikuussa 2016) Saksan ja Unkarin sähköpörsseissä. Nämä käyrät esitetään kuviossa 13 alla.

Kuvio 13

Kuvio 13

Sähkön hinnan pitkän aikavälin ennustekäyrät (euroa/MWh)

Sähkön hinnan pitkän aikavälin ennustekäyrät (euroa/MWh)

Image 13

Lähde:

Lähde:

| (131) | Kuvio osoittaa, että Saksan futuurisopimusten hinnat ovat alhaisemmat kuin IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksessa esitetty alhaisen öljyn hinnan skenaarioon perustuva hintaennuste aina vuoteen 2022 saakka, jolloin Saksan ja Itävallan sähkösopimuksista voidaan käydä kauppaa. Sama koskee Unkarin pörssin futuurisopimuksia, joista voidaan käydä kauppaa vuoteen 2019 saakka (51). |
| --- | --- |

(131)

Kuvio osoittaa, että Saksan futuurisopimusten hinnat ovat alhaisemmat kuin IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksessa esitetty alhaisen öljyn hinnan skenaarioon perustuva hintaennuste aina vuoteen 2022 saakka, jolloin Saksan ja Itävallan sähkösopimuksista voidaan käydä kauppaa. Sama koskee Unkarin pörssin futuurisopimuksia, joista voidaan käydä kauppaa vuoteen 2019 saakka (51).

51

| (132) | Näiden näkökohtien perusteella Candolen tutkimuksessa esitetään, että taloustutkimuksessa esitettyjen kaltaisten sähkön pitkän aikavälin hintaennusteiden mukaan Paks II -hanke olisi tappiollinen, vaikka taloustutkimuksen käyttöä koskevat olettamukset hyväksyttäisiin (52). |
| --- | --- |

(132)

Näiden näkökohtien perusteella Candolen tutkimuksessa esitetään, että taloustutkimuksessa esitettyjen kaltaisten sähkön pitkän aikavälin hintaennusteiden mukaan Paks II -hanke olisi tappiollinen, vaikka taloustutkimuksen käyttöä koskevat olettamukset hyväksyttäisiin (52).

52

EnergiaKlubin huomautukset

EnergiaKlubin huomautukset

| (133) | EnergiaKlubin huomautuksissa esitetään menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen mahdollisia puutteita sekä Unkarin taloustutkimuksen ongelmallisia kohtia. Lisäksi siinä mainitaan joitakin hankkeeseen liittyviä riskejä. EnergiaKlub toimitti komissiolle myös Felsmannin tutkimuksen, joka on kvantitatiivinen analyysi Paks II:n elinkelpoisuudesta. Tutkimuksessa lasketaan Paks II -hankkeen nykyinen nettoarvo käyttämällä perusteena nykyisen Paks NPP:n käyttökustannuksia. Siinä havaitaan, että useimmissa tarkastelluista skenaarioista hanke olisi tappiollinen. |
| --- | --- |

(133)

EnergiaKlubin huomautuksissa esitetään menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen mahdollisia puutteita sekä Unkarin taloustutkimuksen ongelmallisia kohtia. Lisäksi siinä mainitaan joitakin hankkeeseen liittyviä riskejä. EnergiaKlub toimitti komissiolle myös Felsmannin tutkimuksen, joka on kvantitatiivinen analyysi Paks II:n elinkelpoisuudesta. Tutkimuksessa lasketaan Paks II -hankkeen nykyinen nettoarvo käyttämällä perusteena nykyisen Paks NPP:n käyttökustannuksia. Siinä havaitaan, että useimmissa tarkastelluista skenaarioista hanke olisi tappiollinen.

| (134) | EnergiaKlubin huomautuksissa todetaan menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, että joitakin kustannuseriä oli jätetty päätöksessä esitetyn arvion ulkopuolelle tai niiden tarkastelu oli puutteellista. EnergiaKlubin mukaan ei esimerkiksi ole selvää, missä määrin EPC-sopimuksessa vahvistettu rahamäärä sisältää ydinturvallisuudesta mahdollisesti aiheutuvat lisäkustannukset, Paks II:n kahden uuden reaktorin verkkoon liittämisen takia tarvittavista verkon kehitystöistä syntyvät kustannukset tai asianmukaisen jäähdytysjärjestelmän rakennuskustannukset. Huomautuksissa esitetään myös epäilyjä siitä, onko alustavien tutkimusten, lupien ja viestinnän kustannukset otettu asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

(134)

EnergiaKlubin huomautuksissa todetaan menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, että joitakin kustannuseriä oli jätetty päätöksessä esitetyn arvion ulkopuolelle tai niiden tarkastelu oli puutteellista. EnergiaKlubin mukaan ei esimerkiksi ole selvää, missä määrin EPC-sopimuksessa vahvistettu rahamäärä sisältää ydinturvallisuudesta mahdollisesti aiheutuvat lisäkustannukset, Paks II:n kahden uuden reaktorin verkkoon liittämisen takia tarvittavista verkon kehitystöistä syntyvät kustannukset tai asianmukaisen jäähdytysjärjestelmän rakennuskustannukset. Huomautuksissa esitetään myös epäilyjä siitä, onko alustavien tutkimusten, lupien ja viestinnän kustannukset otettu asianmukaisesti huomioon.

| (135) | Lisäksi huomautuksissa esitetään, että jäte- ja käytöstäpoistokustannukset (2,1–2,7 euroa/MWh) on mahdollisesti aliarvioitu, sillä Paks NPP:n osalta kustannukset ovat 4,5 euroa/MWh. Niissä myös korostetaan hankkeen negatiivista vaikutusta valtion tuleviin talousarvioihin, sillä hanke olisi EnergiaKlubin mukaan ristiriidassa tilastollisen kirjanpitojärjestelmän ja velankasvua koskevan säännön kanssa (53). Huomautuksissa korostetaan myös korruptioriskiä, joka liittyy lähinnä hankkeen kokoon sekä toimittajan ja omistajan tiedonsaantiin liittyvään etuasemaan (54). |
| --- | --- |

(135)

Lisäksi huomautuksissa esitetään, että jäte- ja käytöstäpoistokustannukset (2,1–2,7 euroa/MWh) on mahdollisesti aliarvioitu, sillä Paks NPP:n osalta kustannukset ovat 4,5 euroa/MWh. Niissä myös korostetaan hankkeen negatiivista vaikutusta valtion tuleviin talousarvioihin, sillä hanke olisi EnergiaKlubin mukaan ristiriidassa tilastollisen kirjanpitojärjestelmän ja velankasvua koskevan säännön kanssa (53). Huomautuksissa korostetaan myös korruptioriskiä, joka liittyy lähinnä hankkeen kokoon sekä toimittajan ja omistajan tiedonsaantiin liittyvään etuasemaan (54).

53

54

| (136) | Unkarin laatiman taloustutkimuksen osalta EnergiaKlubin huomautuksissa asetetaan kyseenalaiseksi laskelmissa käytetty korkea kuormitusaste (92 %) erityisesti Paks NPP:n ja Paks II:n yhtäaikaisen toiminnan aikana ja alhaisen kysynnän jaksoina sekä tutkimuksessa käytettyjen hintaennusteiden pätevyys. |
| --- | --- |

(136)

Unkarin laatiman taloustutkimuksen osalta EnergiaKlubin huomautuksissa asetetaan kyseenalaiseksi laskelmissa käytetty korkea kuormitusaste (92 %) erityisesti Paks NPP:n ja Paks II:n yhtäaikaisen toiminnan aikana ja alhaisen kysynnän jaksoina sekä tutkimuksessa käytettyjen hintaennusteiden pätevyys.

| (137) | Hankkeeseen liittyvien erityyppisten riskien osalta EnergiaKlubin huomautuksissa korostetaan hankkeen viivästysten ja kustannusten ylittymisen mahdollisia vaikutuksia sekä tarvetta valtion lisätuelle hankkeen elinkaaren aikana. |
| --- | --- |

(137)

Hankkeeseen liittyvien erityyppisten riskien osalta EnergiaKlubin huomautuksissa korostetaan hankkeen viivästysten ja kustannusten ylittymisen mahdollisia vaikutuksia sekä tarvetta valtion lisätuelle hankkeen elinkaaren aikana.

| (138) | Perustellakseen huolensa Paks II -hankkeen elinkelpoisuudesta EnergiaKlub viittaa huomautuksissaan Felsmannin tutkimukseen. Kyseisessä tutkimuksessa lasketaan Paks II -hankeen nettonykyarvo käyttämällä pohjana nykyisen Paks NPP:n käyttökustannuksia (joihin sisältyy voimalan mittava peruskorjaus käyttöiän puolivälissä) ja joitakin käyttöastetta kuvaavia vaihtoehtoisia lukuja (75 %, 85 % ja 92 %) sekä sähkön hintaennusteita, jotka perustuvat julkisesti saatavilla oleviin kansainvälisiin lähteisiin (esim. Yhdysvaltain energiatiedotusvirasto ja Yhdistyneen kuningaskunnan kansallinen verkko-operaattori). Tutkimuksessa todetaan, että hanke olisi useimmissa tarkastelluista skenaarioista tappiollinen, mikä viittaisi valtiontuen olemassaoloon. |
| --- | --- |

(138)

Perustellakseen huolensa Paks II -hankkeen elinkelpoisuudesta EnergiaKlub viittaa huomautuksissaan Felsmannin tutkimukseen. Kyseisessä tutkimuksessa lasketaan Paks II -hankeen nettonykyarvo käyttämällä pohjana nykyisen Paks NPP:n käyttökustannuksia (joihin sisältyy voimalan mittava peruskorjaus käyttöiän puolivälissä) ja joitakin käyttöastetta kuvaavia vaihtoehtoisia lukuja (75 %, 85 % ja 92 %) sekä sähkön hintaennusteita, jotka perustuvat julkisesti saatavilla oleviin kansainvälisiin lähteisiin (esim. Yhdysvaltain energiatiedotusvirasto ja Yhdistyneen kuningaskunnan kansallinen verkko-operaattori). Tutkimuksessa todetaan, että hanke olisi useimmissa tarkastelluista skenaarioista tappiollinen, mikä viittaisi valtiontuen olemassaoloon.

Itävallan hallitus

Itävallan hallitus

| (139) | Itävalta katsoo, että ydinvoimaloiden rakentaminen ja toiminta on kannattamatonta, kun mukaan lasketaan kaikki ne kustannukset, jotka on otettava aiheuttamisperiaatteen mukaisesti huomioon. Itävalta katsoo, että Unkarin investointi Paks II -hankkeeseen ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Itävallan mukaan ei ole olemassa näyttöä siitä, että Unkarin komissiolle toimittamat taloustutkimukset olisi tehty asianmukaista huolellisuutta noudattaen tai että laskelmissa käytetyt kustannukset sisältäisivät kaikki mahdolliset aiheuttamisperiaatteen mukaiset kustannukset. |
| --- | --- |

(139)

Itävalta katsoo, että ydinvoimaloiden rakentaminen ja toiminta on kannattamatonta, kun mukaan lasketaan kaikki ne kustannukset, jotka on otettava aiheuttamisperiaatteen mukaisesti huomioon. Itävalta katsoo, että Unkarin investointi Paks II -hankkeeseen ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Itävallan mukaan ei ole olemassa näyttöä siitä, että Unkarin komissiolle toimittamat taloustutkimukset olisi tehty asianmukaista huolellisuutta noudattaen tai että laskelmissa käytetyt kustannukset sisältäisivät kaikki mahdolliset aiheuttamisperiaatteen mukaiset kustannukset.

| (140) | Itävalta väittää lisäksi, että myös muut valtiontuen ehdot täyttyvät. |
| --- | --- |

(140)

Itävalta väittää lisäksi, että myös muut valtiontuen ehdot täyttyvät.

Muut valtiontuen olemassaoloa koskevat huomautukset

Muut valtiontuen olemassaoloa koskevat huomautukset

| (141) | Paks II esitti, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä käytettiin virheellisesti yhtä ainoaa hintaennustekäyrää varsinkin, kun otetaan huomioon hankkeen pitkä ajallinen kesto. Lisäksi se totesi joissakin huomautuksissaan, että komissio on virheellisesti käyttänyt nykyisen Paks NPP:n käyttö- ja kunnossapitokustannuksia uusien 3+-sukupolven yksiköiden 5 ja 6 käyttö- ja kunnossapitokustannusten perusteena. Paks II korostaa myös sitä, että vaikka alkuperäinen investointipäätös oli jo tehty silloin kun EPC-sopimus allekirjoitettiin, kyseinen sitoumus koski ainoastaan kehittämisvaiheen kuluja, sillä Paks II sitoutuu rakennusvaiheen kuluihin lopullisesti vasta määrättynä tulevana ajankohtana. Paks II toteaa, että ennen tätä tulevaa ajankohtaa yritys voi päättää, että se ei jatka hanketta, mikäli hankkeen taloudellinen tilanne muuttuu ulkoisten markkinamuutosten seurauksena, vaikka tämä mahdollisuus onkin melko epätodennäköinen. Paks II viittaa myös Rothschild & Co:n Unkarin hallitukselle laatimaan raporttiin, jäljempänä ”Rothschildin tutkimus” (55), jossa todetaan, että sisäinen korkokanta voi nousta jopa 12 prosenttiin, mikä on merkittävästi suurempi kuin 6,7–9 prosenttia, jonka komissio mainitsee menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään. Paks II toteaa myös, että komission laskemat keskimääräisen pääomakustannuksen ja sisäisen korkokannan vaihteluvälit ovat osittain päällekkäiset, minkä vuoksi hankkeesta saadaan todennäköisesti riittävä korvaus. |
| --- | --- |

(141)

Paks II esitti, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä käytettiin virheellisesti yhtä ainoaa hintaennustekäyrää varsinkin, kun otetaan huomioon hankkeen pitkä ajallinen kesto. Lisäksi se totesi joissakin huomautuksissaan, että komissio on virheellisesti käyttänyt nykyisen Paks NPP:n käyttö- ja kunnossapitokustannuksia uusien 3+-sukupolven yksiköiden 5 ja 6 käyttö- ja kunnossapitokustannusten perusteena. Paks II korostaa myös sitä, että vaikka alkuperäinen investointipäätös oli jo tehty silloin kun EPC-sopimus allekirjoitettiin, kyseinen sitoumus koski ainoastaan kehittämisvaiheen kuluja, sillä Paks II sitoutuu rakennusvaiheen kuluihin lopullisesti vasta määrättynä tulevana ajankohtana. Paks II toteaa, että ennen tätä tulevaa ajankohtaa yritys voi päättää, että se ei jatka hanketta, mikäli hankkeen taloudellinen tilanne muuttuu ulkoisten markkinamuutosten seurauksena, vaikka tämä mahdollisuus onkin melko epätodennäköinen. Paks II viittaa myös Rothschild & Co:n Unkarin hallitukselle laatimaan raporttiin, jäljempänä ”Rothschildin tutkimus” (55), jossa todetaan, että sisäinen korkokanta voi nousta jopa 12 prosenttiin, mikä on merkittävästi suurempi kuin 6,7–9 prosenttia, jonka komissio mainitsee menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään. Paks II toteaa myös, että komission laskemat keskimääräisen pääomakustannuksen ja sisäisen korkokannan vaihteluvälit ovat osittain päällekkäiset, minkä vuoksi hankkeesta saadaan todennäköisesti riittävä korvaus.

55

| (142) | Enersense-konserni väittää, että komission käyttämä keskimääräisen pääomakustannuksen kaava ei ole tarkka, sillä komissio on käyttänyt sen määrittelyssä liian konservatiivisia tekijöitä. Sen mukaan keskimääräiseen pääomakustannukseen sovellettava asianmukainen velan kustannus markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisessa arvioinnissa on 4,5 prosenttia ennen veroja tai 3,6 prosenttia verojen jälkeen, ja näitä lukuja voidaan mukauttaa jonkin verran määräajoin. Se toteaa, että koska venäläinen toimittaja rahoittaa sopimushinnasta noin 80 prosenttia, investoinnin tuoton olisi perustuttava 80 prosentin vipuvaikutukseen, jotta se vastaisi investoinnin rahoituslähdettä samaan tapaan kuin muissa ydinvoimalaitoksissa. Enersense-konserni toteaa lisäksi, että jos pääomakustannusten oletetaan olevan 11 prosenttia ja velan kustannuksen 3,6 prosenttia verojen jälkeen ja jos sovelletaan vipuvaikutukseen perustuvaa 80 prosentin vähennystä, keskimääräisen pääomakustannuksen olisi oltava 5,1 prosenttia. Lisäksi se esittää, että tämä luku olisi 6,2 prosenttia, jos vipuvaikutukseen perustuva vähennys olisi 65 prosenttia. Se huomauttaa lopuksi, että investoinnin tuotto paranisi huomattavasti, jos velan kustannus ja vipuvaikutus valittaisiin markkinapohjaisesti. |
| --- | --- |

(142)

Enersense-konserni väittää, että komission käyttämä keskimääräisen pääomakustannuksen kaava ei ole tarkka, sillä komissio on käyttänyt sen määrittelyssä liian konservatiivisia tekijöitä. Sen mukaan keskimääräiseen pääomakustannukseen sovellettava asianmukainen velan kustannus markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisessa arvioinnissa on 4,5 prosenttia ennen veroja tai 3,6 prosenttia verojen jälkeen, ja näitä lukuja voidaan mukauttaa jonkin verran määräajoin. Se toteaa, että koska venäläinen toimittaja rahoittaa sopimushinnasta noin 80 prosenttia, investoinnin tuoton olisi perustuttava 80 prosentin vipuvaikutukseen, jotta se vastaisi investoinnin rahoituslähdettä samaan tapaan kuin muissa ydinvoimalaitoksissa. Enersense-konserni toteaa lisäksi, että jos pääomakustannusten oletetaan olevan 11 prosenttia ja velan kustannuksen 3,6 prosenttia verojen jälkeen ja jos sovelletaan vipuvaikutukseen perustuvaa 80 prosentin vähennystä, keskimääräisen pääomakustannuksen olisi oltava 5,1 prosenttia. Lisäksi se esittää, että tämä luku olisi 6,2 prosenttia, jos vipuvaikutukseen perustuva vähennys olisi 65 prosenttia. Se huomauttaa lopuksi, että investoinnin tuotto paranisi huomattavasti, jos velan kustannus ja vipuvaikutus valittaisiin markkinapohjaisesti.

| (143) | Muut asianosaiset esittivät lisäargumentteja siitä, että keskimääräinen pääomakustannus laskee huomattavasti, kun voimala on liitetty verkkoon ja yrityksen arvo nousee samalla. Sen vuoksi koko voimalaitos tai sen osat voitaisiin myydä hinnalla, joka on verrattavissa muihin tällä hetkellä käytössä oleviin ydinvoimalaitoksiin. Väitteiden mukaan komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämissä laskelmissa ei oteta huomioon tällaista investoinnin joustavuutta. |
| --- | --- |

(143)

Muut asianosaiset esittivät lisäargumentteja siitä, että keskimääräinen pääomakustannus laskee huomattavasti, kun voimala on liitetty verkkoon ja yrityksen arvo nousee samalla. Sen vuoksi koko voimalaitos tai sen osat voitaisiin myydä hinnalla, joka on verrattavissa muihin tällä hetkellä käytössä oleviin ydinvoimalaitoksiin. Väitteiden mukaan komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämissä laskelmissa ei oteta huomioon tällaista investoinnin joustavuutta.

| (144) | Komissiolle toimitettiin myös huomautuksia, joiden mukaan on tärkeää arvioida ja ottaa huomioon kaikki ydinvoiman poistamisesta kansallisesta energiantuotantovalikoimasta aiheutuvat vaihtoehtokustannukset, samalla kun tarkastellaan olemassa olevan energiantuotantokapasiteetin merkittäviä muutoksia. Näissä huomautuksissa todetaan, että sijoituksen tuottoa tai diskontattua kassavirtaa koskevien mallien ohella on tärkeä ottaa huomioon se, että Paks II -hanke on huomatta olemassa olevaan alaan tehtävä investointi, joka tuottaa todellista lisäarvoa, eikä siinä ole kyse pelkästään arvopaperisijoituksesta eikä lyhytaikaisesta keinottelusta. Huomautusten mukaan nämä ominaisuudet olisi huomioitava myös komission laskelmissa hankkeen elinkelpoisuudesta. |
| --- | --- |

(144)

Komissiolle toimitettiin myös huomautuksia, joiden mukaan on tärkeää arvioida ja ottaa huomioon kaikki ydinvoiman poistamisesta kansallisesta energiantuotantovalikoimasta aiheutuvat vaihtoehtokustannukset, samalla kun tarkastellaan olemassa olevan energiantuotantokapasiteetin merkittäviä muutoksia. Näissä huomautuksissa todetaan, että sijoituksen tuottoa tai diskontattua kassavirtaa koskevien mallien ohella on tärkeä ottaa huomioon se, että Paks II -hanke on huomatta olemassa olevaan alaan tehtävä investointi, joka tuottaa todellista lisäarvoa, eikä siinä ole kyse pelkästään arvopaperisijoituksesta eikä lyhytaikaisesta keinottelusta. Huomautusten mukaan nämä ominaisuudet olisi huomioitava myös komission laskelmissa hankkeen elinkelpoisuudesta.

| (145) | Useissa huomautuksissa viitataan Rothschildin tutkimuksen päätelmään, jonka mukaan hanke voi olla kannattava pelkästään silloin, jos se on markkinaehtoinen, vaikka olettamukset olisivat hyvin pessimistiset. Joissakin huomautuksissa todetaan myös, että tulevia sähkön hintoja koskevat keskeiset olettamukset ovat melko maltillisia ja näiden hintojen odotetaan nousevan vuoden 2025 jälkeen. Tällä perusteella Paks II ei saisi etua. |
| --- | --- |

(145)

Useissa huomautuksissa viitataan Rothschildin tutkimuksen päätelmään, jonka mukaan hanke voi olla kannattava pelkästään silloin, jos se on markkinaehtoinen, vaikka olettamukset olisivat hyvin pessimistiset. Joissakin huomautuksissa todetaan myös, että tulevia sähkön hintoja koskevat keskeiset olettamukset ovat melko maltillisia ja näiden hintojen odotetaan nousevan vuoden 2025 jälkeen. Tällä perusteella Paks II ei saisi etua.

| (146) | Joidenkin huomautusten mukaan se, että hanke toteutetaan EPC-sopimuksella avaimet käteen -periaatteella, joka tekisi siitä houkuttelevan kohteen mille tahansa markkinataloussijoittajalle, tarkoittaa, että myös Unkarin investointi on markkinaehtoinen. |
| --- | --- |

(146)

Joidenkin huomautusten mukaan se, että hanke toteutetaan EPC-sopimuksella avaimet käteen -periaatteella, joka tekisi siitä houkuttelevan kohteen mille tahansa markkinataloussijoittajalle, tarkoittaa, että myös Unkarin investointi on markkinaehtoinen.

4.2   HUOMAUTUKSET TOIMENPITEEN MAHDOLLISESTA SOVELTUVUUDESTA SISÄMARKKINOILLE

HUOMAUTUKSET TOIMENPITEEN MAHDOLLISESTA SOVELTUVUUDESTA SISÄMARKKINOILLE

4.2.1   YHTEISEN EDUN MUKAISTA TAVOITETTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

| (147) | Itävalta, IG Windkraft, Oekostorm AG ja muut kolmannet osapuolet katsovat, että uuden ydinvoimalaitoksen rakentamisen ja toiminnan tukeminen ei SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan periaatteiden mukaan sovellu sisämarkkinoille. Ydinenergia ei ole sähköntuotannossa uutta, innovatiivista tai kestävää teknologiaa, jolla voitaisiin edistää unionin tavoitetta uusiutuvan teknologian käytön lisäämisestä energiantuotannossa. Tämän vuoksi hankkeelle ei saisi myöntää väliaikaista tukea ennen kuin se on valmis markkinoille. |
| --- | --- |

(147)

Itävalta, IG Windkraft, Oekostorm AG ja muut kolmannet osapuolet katsovat, että uuden ydinvoimalaitoksen rakentamisen ja toiminnan tukeminen ei SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan periaatteiden mukaan sovellu sisämarkkinoille. Ydinenergia ei ole sähköntuotannossa uutta, innovatiivista tai kestävää teknologiaa, jolla voitaisiin edistää unionin tavoitetta uusiutuvan teknologian käytön lisäämisestä energiantuotannossa. Tämän vuoksi hankkeelle ei saisi myöntää väliaikaista tukea ennen kuin se on valmis markkinoille.

| (148) | Itävalta katsoo, että Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan c alakohta ja 40 artikla eivät salli uusien ydinenergiainvestointien tulkitsemista yhteisen edun mukaisiksi tavoitteiksi, sillä Euratomin perustamissopimuksen ei voida katsoa sisältävän SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua yhteistä etua. Lisäksi tällainen tavoite olisi ristiriidassa muiden SEUT-sopimuksen mukaisten unionin tavoitteiden, kuten 191 artiklan mukaisen ennalta varautumisen periaatteen tai Horisontti 2020 -ohjelman (56) mukaisen kestävyyden periaatteen, kanssa. |
| --- | --- |

(148)

Itävalta katsoo, että Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan c alakohta ja 40 artikla eivät salli uusien ydinenergiainvestointien tulkitsemista yhteisen edun mukaisiksi tavoitteiksi, sillä Euratomin perustamissopimuksen ei voida katsoa sisältävän SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua yhteistä etua. Lisäksi tällainen tavoite olisi ristiriidassa muiden SEUT-sopimuksen mukaisten unionin tavoitteiden, kuten 191 artiklan mukaisen ennalta varautumisen periaatteen tai Horisontti 2020 -ohjelman (56) mukaisen kestävyyden periaatteen, kanssa.

56

| (149) | Useiden huomautusten mukaan hanke edistäisi Euroopan laajuisia tavoitteita, jotka koskevat ydinvoimantuotannon käyttöönottoa ja ydinvoimatutkimusta ja jotka vahvistetaan Euratomin perustamissopimuksessa. |
| --- | --- |

(149)

Useiden huomautusten mukaan hanke edistäisi Euroopan laajuisia tavoitteita, jotka koskevat ydinvoimantuotannon käyttöönottoa ja ydinvoimatutkimusta ja jotka vahvistetaan Euratomin perustamissopimuksessa.

| (150) | Useissa huomautuksissa katsotaan, että koska ydinvoima tarjoaa puhtaan ja vähähiilisen energianlähteen, komission olisi tunnustettava se yhteisen edun mukaiseksi unionin tavoitteeksi, joka oikeuttaa investoinnin. |
| --- | --- |

(150)

Useissa huomautuksissa katsotaan, että koska ydinvoima tarjoaa puhtaan ja vähähiilisen energianlähteen, komission olisi tunnustettava se yhteisen edun mukaiseksi unionin tavoitteeksi, joka oikeuttaa investoinnin.

| (151) | Joissakin huomautuksissa viitataan SEUT-sopimuksen 194 artiklan 2 kohtaan, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat itse määrittää oman energiantuotantovalikoimansa. Huomautuksissa todetaan, että Unkarin kaavailema energiantuotantovalikoima on osa sen kansallista energiastrategiaa ja noudattaa ydinvoimaa, hiiltä ja uusiutuvia energiamuotoja yhdistelevää linjaa. Tällä perusteella investointi olisi perusteltavissa. |
| --- | --- |

(151)

Joissakin huomautuksissa viitataan SEUT-sopimuksen 194 artiklan 2 kohtaan, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat itse määrittää oman energiantuotantovalikoimansa. Huomautuksissa todetaan, että Unkarin kaavailema energiantuotantovalikoima on osa sen kansallista energiastrategiaa ja noudattaa ydinvoimaa, hiiltä ja uusiutuvia energiamuotoja yhdistelevää linjaa. Tällä perusteella investointi olisi perusteltavissa.

| (152) | Komissiolle toimitettiin myös huomautuksia, joissa todettiin, että ydinvoima tarjoaa erittäin pitkäaikaisen, turvallisen ja luotettavan energianlähteen unionin energiantuotantovalikoimaan. Näiden huomautusten mukaan ydinvoimasähkö, joka tuotetaan tyypillisesti korkealla kapasiteettitasolla (85–90 %), voisi parantaa merkittävästi sähkön toimitusvarmuutta pitkällä aikavälillä. Toiset asianosaiset totesivat huomautuksissaan, että vuoteen 2030 mennessä odotettavissa oleva huomattava tuotantovaje, joka johtuu Paks NPP:n nykyisten yksiköiden käytöstä poistamisesta, sekä tuontisähköön turvautuminen tekevät hankkeesta ihanteellisen keinon varmistaa sähkön toimitusvarmuus Unkarissa ja vähentää riippuvuutta polttoaineesta. |
| --- | --- |

(152)

Komissiolle toimitettiin myös huomautuksia, joissa todettiin, että ydinvoima tarjoaa erittäin pitkäaikaisen, turvallisen ja luotettavan energianlähteen unionin energiantuotantovalikoimaan. Näiden huomautusten mukaan ydinvoimasähkö, joka tuotetaan tyypillisesti korkealla kapasiteettitasolla (85–90 %), voisi parantaa merkittävästi sähkön toimitusvarmuutta pitkällä aikavälillä. Toiset asianosaiset totesivat huomautuksissaan, että vuoteen 2030 mennessä odotettavissa oleva huomattava tuotantovaje, joka johtuu Paks NPP:n nykyisten yksiköiden käytöstä poistamisesta, sekä tuontisähköön turvautuminen tekevät hankkeesta ihanteellisen keinon varmistaa sähkön toimitusvarmuus Unkarissa ja vähentää riippuvuutta polttoaineesta.

| (153) | Komissiolle esitettiin näkemyksiä, joiden mukaan hankkeen loppuun saattaminen edistäisi kasvua alueella pääasiassa luomalla työpaikkoja. Lisäksi joissakin huomautuksissa todettiin, että kaikenkokoisilla EU:n yrityksillä on huomattava mahdollisuus osallistua hankkeen toteuttamiseen ja siten tehostaa liiketoimintaketjua. Näiden huomautusten mukaan tällainen mahdollinen kasvu on yhteinen etu, joka voisi riittää perusteeksi hankkeen loppuun saattamiselle. |
| --- | --- |

(153)

Komissiolle esitettiin näkemyksiä, joiden mukaan hankkeen loppuun saattaminen edistäisi kasvua alueella pääasiassa luomalla työpaikkoja. Lisäksi joissakin huomautuksissa todettiin, että kaikenkokoisilla EU:n yrityksillä on huomattava mahdollisuus osallistua hankkeen toteuttamiseen ja siten tehostaa liiketoimintaketjua. Näiden huomautusten mukaan tällainen mahdollinen kasvu on yhteinen etu, joka voisi riittää perusteeksi hankkeen loppuun saattamiselle.

4.2.2   TOIMENPITEEN TARKOITUKSENMUKAISUUTTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

| (154) | IG Windkraft ja EnergiaKlub toteavat, että toimenpide ei ole tarkoituksenmukainen, koska hankkeen kustannukset ovat suuret verrattuina mahdollisiin vaihtoehtoihin, joilla voitaisiin vastata tulevaisuuden tuotantovajeeseen. Samansuuruinen tuki voisi tuottaa vuosittain paljon enemmän sähköä, jos se investoitaisiin muihin energianlähteisiin, kuten uusiutuviin teknologioihin. |
| --- | --- |

(154)

IG Windkraft ja EnergiaKlub toteavat, että toimenpide ei ole tarkoituksenmukainen, koska hankkeen kustannukset ovat suuret verrattuina mahdollisiin vaihtoehtoihin, joilla voitaisiin vastata tulevaisuuden tuotantovajeeseen. Samansuuruinen tuki voisi tuottaa vuosittain paljon enemmän sähköä, jos se investoitaisiin muihin energianlähteisiin, kuten uusiutuviin teknologioihin.

4.2.3   TOIMENPITEEN TARPEELLISUUTTA JA KANNUSTINVAIKUTUSTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

| (155) | Itävalta katsoo, että komissio on määritellyt merkitykselliset markkinat virheellisesti arvioidessaan, onko kyse markkinoiden toimintapuutteesta, sillä komission mukaan merkitykselliset markkinat ovat Unkarin ydinvoimamarkkinat. Itävallan mukaan merkitykselliset markkinat taas ovat unionin vapautetut sähkön sisämarkkinat. Itävalta katsoo myös, että sähkön sisämarkkinoilla ei ole markkinoiden toimintapuutetta sähkön tuotannon ja tarjonnan osalta. Päinvastoin sen mukaan sähkön hinnat laskevat osittain riittävän tuotantokapasiteetin takia. Lisäksi Unkari on tehokkaasti kytkeytynyt naapurijäsenvaltioidensa verkkoihin. |
| --- | --- |

(155)

Itävalta katsoo, että komissio on määritellyt merkitykselliset markkinat virheellisesti arvioidessaan, onko kyse markkinoiden toimintapuutteesta, sillä komission mukaan merkitykselliset markkinat ovat Unkarin ydinvoimamarkkinat. Itävallan mukaan merkitykselliset markkinat taas ovat unionin vapautetut sähkön sisämarkkinat. Itävalta katsoo myös, että sähkön sisämarkkinoilla ei ole markkinoiden toimintapuutetta sähkön tuotannon ja tarjonnan osalta. Päinvastoin sen mukaan sähkön hinnat laskevat osittain riittävän tuotantokapasiteetin takia. Lisäksi Unkari on tehokkaasti kytkeytynyt naapurijäsenvaltioidensa verkkoihin.

| (156) | Itävalta ja IG Windkraft katsovat, että mikäli Unkaria uhkaisi sähkön toimitusta koskeva ongelma, ydinvoimalat eivät välttämättä ole tarkoituksenmukaisin tapa ratkaista ongelma. Niiden mukaan saattaisi olla tarkoituksenmukaisempaa käyttää vähemmän ympäristöä kuormittavia, joustavampia ja edullisempia energianlähteitä pienemmissä, vähemmän keskittyneissä yksiköissä. Itävalta katsoo myös, että ydinvoimalat ovat jäähdytysvaatimustensa vuoksi alttiita helleaalloille ja että jäsenvaltiot ovat lähes täysin riippuvaisia tuodusta uraanimalmista. |
| --- | --- |

(156)

Itävalta ja IG Windkraft katsovat, että mikäli Unkaria uhkaisi sähkön toimitusta koskeva ongelma, ydinvoimalat eivät välttämättä ole tarkoituksenmukaisin tapa ratkaista ongelma. Niiden mukaan saattaisi olla tarkoituksenmukaisempaa käyttää vähemmän ympäristöä kuormittavia, joustavampia ja edullisempia energianlähteitä pienemmissä, vähemmän keskittyneissä yksiköissä. Itävalta katsoo myös, että ydinvoimalat ovat jäähdytysvaatimustensa vuoksi alttiita helleaalloille ja että jäsenvaltiot ovat lähes täysin riippuvaisia tuodusta uraanimalmista.

| (157) | Kolmannet osapuolet ovat myös katsoneet, että sähköntuotantomarkkinat järjestäisivät uuden tuotantokapasiteetin rakentamisen myös itsekseen. Unkarin riippuvaisuus sähköntuonnista ei niiden mukaan muodosta markkinoiden toimintapuutetta eikä varsinkaan sellaista, joka voitaisiin ratkaista uudella ydinvoimalalla. Huomautuksissa todetaan, että edullisemman sähkön tuonti muista jäsenvaltioista on normaali ja hyväksyttävä ratkaisu toimivilla markkinoilla eikä osoitus markkinoiden toimintapuutteesta. Se osoittaa ainoastaan kykyä ostaa hyödykkeitä alhaisimmilla markkinahinnoilla. Huomautusten mukaan sähkön hintoihin vaikuttavat useat tekijät, kuten hyödykkeen hinta, tarjonta ja kysyntä. Erityisesti Euroopassa sähkön hinnan aleneminen olisi reaktio krooniseen sähköntuotannon ylikapasiteettiin. Koska tätä voidaan pitää osoituksena toimivista markkinoista, ei voida väittää, että tuonnista johtuva sähkön markkinahintojen lasku tarkoittaa markkinoiden toimintapuutetta, jolla voidaan perustella ydinvoiman lisäkapasiteetin rakentamista. |
| --- | --- |

(157)

Kolmannet osapuolet ovat myös katsoneet, että sähköntuotantomarkkinat järjestäisivät uuden tuotantokapasiteetin rakentamisen myös itsekseen. Unkarin riippuvaisuus sähköntuonnista ei niiden mukaan muodosta markkinoiden toimintapuutetta eikä varsinkaan sellaista, joka voitaisiin ratkaista uudella ydinvoimalalla. Huomautuksissa todetaan, että edullisemman sähkön tuonti muista jäsenvaltioista on normaali ja hyväksyttävä ratkaisu toimivilla markkinoilla eikä osoitus markkinoiden toimintapuutteesta. Se osoittaa ainoastaan kykyä ostaa hyödykkeitä alhaisimmilla markkinahinnoilla. Huomautusten mukaan sähkön hintoihin vaikuttavat useat tekijät, kuten hyödykkeen hinta, tarjonta ja kysyntä. Erityisesti Euroopassa sähkön hinnan aleneminen olisi reaktio krooniseen sähköntuotannon ylikapasiteettiin. Koska tätä voidaan pitää osoituksena toimivista markkinoista, ei voida väittää, että tuonnista johtuva sähkön markkinahintojen lasku tarkoittaa markkinoiden toimintapuutetta, jolla voidaan perustella ydinvoiman lisäkapasiteetin rakentamista.

| (158) | Huomautusten mukaan Unkarin olisi tarkasteltava useampia vaihtoehtoja läpinäkyvällä ja syrjimättömällä tavalla, vaikka sähköntuotantoalalla olisikin markkinoiden toimintapuute. |
| --- | --- |

(158)

Huomautusten mukaan Unkarin olisi tarkasteltava useampia vaihtoehtoja läpinäkyvällä ja syrjimättömällä tavalla, vaikka sähköntuotantoalalla olisikin markkinoiden toimintapuute.

| (159) | Muissa huomautuksissa todetaan, että vaikka ydinvoimainvestointeihin liittyvät haasteet, kuten suuret etukäteen tarvittavat pääomainvestoinnit sekä julkisen ja poliittisen tuen tarve, ovat hyvin tiedossa, näiden vaikeuksien tunnistaminen ei tarkoita sitä, että ydinvoiman kehittäminen liittyisi markkinoiden toimintapuutteeseen. Samoissa huomautuksissa korostetaan sitä, että vaikka komission mukaan Hinkley Point C -ydinvoimalan tapauksessa kyse oli markkinoiden toimintapuutteesta, ei voida olettaa, että kaikki ydinvoimainvestoinnit voidaan toteuttaa ainoastaan tukiohjelmien puitteissa tai että on perusteltua olettaa, että ydinvoimamarkkinoilla vallitsee yleinen toimintapuute. |
| --- | --- |

(159)

Muissa huomautuksissa todetaan, että vaikka ydinvoimainvestointeihin liittyvät haasteet, kuten suuret etukäteen tarvittavat pääomainvestoinnit sekä julkisen ja poliittisen tuen tarve, ovat hyvin tiedossa, näiden vaikeuksien tunnistaminen ei tarkoita sitä, että ydinvoiman kehittäminen liittyisi markkinoiden toimintapuutteeseen. Samoissa huomautuksissa korostetaan sitä, että vaikka komission mukaan Hinkley Point C -ydinvoimalan tapauksessa kyse oli markkinoiden toimintapuutteesta, ei voida olettaa, että kaikki ydinvoimainvestoinnit voidaan toteuttaa ainoastaan tukiohjelmien puitteissa tai että on perusteltua olettaa, että ydinvoimamarkkinoilla vallitsee yleinen toimintapuute.

4.2.4   TOIMENPITEEN OIKEASUHTEISUUTTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

| (160) | Itävalta totesi, että valtiontuki on aina rajattava tarvittavaan vähimmäismäärään. Koska tässä tapauksessa ehdotetun hankeen rakentaminen toteutetaan ilman tarjouskilpailua, ei voitu määritellä, rajoittuvatko hankkeen kokonaiskustannukset välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(160)

Itävalta totesi, että valtiontuki on aina rajattava tarvittavaan vähimmäismäärään. Koska tässä tapauksessa ehdotetun hankeen rakentaminen toteutetaan ilman tarjouskilpailua, ei voitu määritellä, rajoittuvatko hankkeen kokonaiskustannukset välttämättömään vähimmäismäärään.

| (161) | EnergiaKlub väittää, että Unkarin viranomaiset eivät tutkineet vähimmäistukimäärää, joka riittäisi hankkeen toteuttamiseen. Sen sijaan Unkarin viranomaiset pyrkivät rahoittamaan hankkeen kokonaisuudessaan ja sisällyttämään rahoitukseen mahdollisesti myös käyttökustannuksia. EnergiaKlub korostaa myös sitä, että Unkarin toimittamien laskelmien mukaan valtiontuki ei rajoittuisi ainoastaan investoinnin toteuttamiseen, vaan tukea myönnettäisiin myös hankkeen käyttövaiheeseen, mikä voi tarkoittaa, että Paks II saisi liiallista korvausta. |
| --- | --- |

(161)

EnergiaKlub väittää, että Unkarin viranomaiset eivät tutkineet vähimmäistukimäärää, joka riittäisi hankkeen toteuttamiseen. Sen sijaan Unkarin viranomaiset pyrkivät rahoittamaan hankkeen kokonaisuudessaan ja sisällyttämään rahoitukseen mahdollisesti myös käyttökustannuksia. EnergiaKlub korostaa myös sitä, että Unkarin toimittamien laskelmien mukaan valtiontuki ei rajoittuisi ainoastaan investoinnin toteuttamiseen, vaan tukea myönnettäisiin myös hankkeen käyttövaiheeseen, mikä voi tarkoittaa, että Paks II saisi liiallista korvausta.

4.2.5   HUOMAUTUKSET TOIMENPITEEN MAHDOLLISISTA VAIKUTUKSISTA SISÄMARKKINOIHIN

| (162) | Itävalta katsoo, että valtiontuki sellaiselle teknologialle, joka ei itsessään ole kannattavaa vapautetuilla sähkön sisämarkkinoilla, johtaa suuriin kilpailun vääristymiin. Lisäksi se saattaa estää uusien, kestävämpien ja kustannustehokkaampien markkinatoimijoiden markkinoillepääsyn tai pakottaa tällaiset markkinatoimijat pois markkinoilta. Itävalta toteaa, että ydinvoimalat on otettu käyttöön kattamaan korkeaa peruskuormakapasiteettia ja tällaiselle kapasiteetille annetaan etusija, kun se liitetään verkkoon, sillä ydinvoimaloiden kapasiteettia on mahdollista vaihdella vain vähäisessä määrin. Vaikka ydinvoimaloiden rakennus- ja käytöstäpoistokustannukset ovat suuret, niiden käyttökustannukset ovat pienet, mikä mahdollistaa niiden pääsyn yhteiseen tarjousluetteloon. |
| --- | --- |

(162)

Itävalta katsoo, että valtiontuki sellaiselle teknologialle, joka ei itsessään ole kannattavaa vapautetuilla sähkön sisämarkkinoilla, johtaa suuriin kilpailun vääristymiin. Lisäksi se saattaa estää uusien, kestävämpien ja kustannustehokkaampien markkinatoimijoiden markkinoillepääsyn tai pakottaa tällaiset markkinatoimijat pois markkinoilta. Itävalta toteaa, että ydinvoimalat on otettu käyttöön kattamaan korkeaa peruskuormakapasiteettia ja tällaiselle kapasiteetille annetaan etusija, kun se liitetään verkkoon, sillä ydinvoimaloiden kapasiteettia on mahdollista vaihdella vain vähäisessä määrin. Vaikka ydinvoimaloiden rakennus- ja käytöstäpoistokustannukset ovat suuret, niiden käyttökustannukset ovat pienet, mikä mahdollistaa niiden pääsyn yhteiseen tarjousluetteloon.

| (163) | Itävallan viranomaiset ja IG Windkraft katsovat, että uusien ydinvoimaloiden rakentaminen lisää merkittävästi Paksin voimala-alueella olevien voimalaitosyksiköiden operaattoreiden markkinavoimaa lisäämällä markkinoiden keskittymistä, mikä saattaa johtaa SEUT-sopimuksen 102 artiklassa tarkoitettuun määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön. |
| --- | --- |

(163)

Itävallan viranomaiset ja IG Windkraft katsovat, että uusien ydinvoimaloiden rakentaminen lisää merkittävästi Paksin voimala-alueella olevien voimalaitosyksiköiden operaattoreiden markkinavoimaa lisäämällä markkinoiden keskittymistä, mikä saattaa johtaa SEUT-sopimuksen 102 artiklassa tarkoitettuun määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön.

| (164) | MVM-konserni ja Paks II katsovat, että MVM-konsernin myytyä kaikki Paks II:n osakkeet valtiolle nämä kaksi yritystä ovat täysin toisistaan riippumattomia. Ne korostavat sitä, että MVM-konsernilla ei ole Paks II:n hallintoon tai toimintaan nähden minkäänlaista suoraa tai muunlaista määräysvaltaa. Lisäksi ne korostavat sitä, että MVM-konserni ja Paks II ovat kaksi erillistä sähköntuotantoyritystä, kuten mitkä tahansa muut kilpailijat, eikä ole mitään syytä olettaa niiden osalta minkäänlaista toimien koordinointia tai yhteistä toimintaa tai yritysten yhdistymistä. MVM-konserni toteaa myös, että sen oma strategia sisältää mahdollisia investointeja, jotka saattavat jatkossa kilpailla Paks II:n kanssa. |
| --- | --- |

(164)

MVM-konserni ja Paks II katsovat, että MVM-konsernin myytyä kaikki Paks II:n osakkeet valtiolle nämä kaksi yritystä ovat täysin toisistaan riippumattomia. Ne korostavat sitä, että MVM-konsernilla ei ole Paks II:n hallintoon tai toimintaan nähden minkäänlaista suoraa tai muunlaista määräysvaltaa. Lisäksi ne korostavat sitä, että MVM-konserni ja Paks II ovat kaksi erillistä sähköntuotantoyritystä, kuten mitkä tahansa muut kilpailijat, eikä ole mitään syytä olettaa niiden osalta minkäänlaista toimien koordinointia tai yhteistä toimintaa tai yritysten yhdistymistä. MVM-konserni toteaa myös, että sen oma strategia sisältää mahdollisia investointeja, jotka saattavat jatkossa kilpailla Paks II:n kanssa.

| (165) | Paks II katsoo, että hankkeella on korvata Paks NPP:n nykyisten neljän yksikön kapasiteetti. Näiden neljän yksikön odotetaan poistuvan käytöstä 2030-luvun puoliväliin mennessä, kun taas uudet yksiköt 5 ja 6 (Paks II -hanke) tulisivat käyttöön 2020-luvun puolivälissä. Paks II katsoo, että tämän vuoksi markkinaosuuksia koskeva arviointi ja määräävää markkina-asemaa koskevat väitteet ovat perusteettomia eikä niitä pidä tarkastella tässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(165)

Paks II katsoo, että hankkeella on korvata Paks NPP:n nykyisten neljän yksikön kapasiteetti. Näiden neljän yksikön odotetaan poistuvan käytöstä 2030-luvun puoliväliin mennessä, kun taas uudet yksiköt 5 ja 6 (Paks II -hanke) tulisivat käyttöön 2020-luvun puolivälissä. Paks II katsoo, että tämän vuoksi markkinaosuuksia koskeva arviointi ja määräävää markkina-asemaa koskevat väitteet ovat perusteettomia eikä niitä pidä tarkastella tässä vaiheessa.

| (166) | Useat asianomaiset korostivat sitä, että tarkasteltavat energiamarkkinat ovat laajemmat kuin yksittäisen valtion alue, jossa on useita kansainvälisiä kilpailijoita, sillä sähköntuonti Unkariin on laajamittaista ja Unkari on erittäin laajalti kytkeytynyt naapurimaiden sähköverkkojen kanssa. |
| --- | --- |

(166)

Useat asianomaiset korostivat sitä, että tarkasteltavat energiamarkkinat ovat laajemmat kuin yksittäisen valtion alue, jossa on useita kansainvälisiä kilpailijoita, sillä sähköntuonti Unkariin on laajamittaista ja Unkari on erittäin laajalti kytkeytynyt naapurimaiden sähköverkkojen kanssa.

| (167) | Jotkut osapuolet väittivät nimenomaisesti, että hankkeella voi olla negatiivinen vaikutus alueellisiin sähkömarkkinoihin, kuten Saksan markkinoihin, joilla vuotuisen peruskuormahinnan odotetaan laskevan jopa 0,6 prosenttia vuoteen 2025 mennessä, 1,1 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja 1,2 prosenttia vuoteen 2040 mennessä. Toisaalta jotkut osapuolet myös katsoivat, että uusiutuvaa energiaa käyttävien voimaloiden tuotot Saksassa vähenisivät Paks II:n reaktoreiden takia ja että Saksan uusiutuvien energianlähteiden tukiohjelmista aiheutuvat saksalaisten verkonmaksajien maksutaakka kasvaisi samalla, kun ”harmaan sähkön” tuottajien säästöt voisivat olla jopa 1,02 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

(167)

Jotkut osapuolet väittivät nimenomaisesti, että hankkeella voi olla negatiivinen vaikutus alueellisiin sähkömarkkinoihin, kuten Saksan markkinoihin, joilla vuotuisen peruskuormahinnan odotetaan laskevan jopa 0,6 prosenttia vuoteen 2025 mennessä, 1,1 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja 1,2 prosenttia vuoteen 2040 mennessä. Toisaalta jotkut osapuolet myös katsoivat, että uusiutuvaa energiaa käyttävien voimaloiden tuotot Saksassa vähenisivät Paks II:n reaktoreiden takia ja että Saksan uusiutuvien energianlähteiden tukiohjelmista aiheutuvat saksalaisten verkonmaksajien maksutaakka kasvaisi samalla, kun ”harmaan sähkön” tuottajien säästöt voisivat olla jopa 1,02 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.

4.3   ASIANOMAISTEN LISÄHUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN LISÄHUOMAUTUKSET

| (168) | Useissa huomautuksissa korostetaan sitä, että kaikkia hankkeen yksityiskohtia ei julkistettu Unkarissa. Niissä todetaan myös, että Paks II:ta koskeva päätös ei ole teknisesti perusteltavissa, sillä hankkeen valmistelemiseksi ei ole tutkittu sitä, kuinka samankokoiset investoinnit energiatehokkuustoimenpiteisiin ja uusiutuviin energianlähteisiin parantaisivat toimitusvarmuutta. Näissä huomautuksissa todetaan sen vuoksi, että hanketta ei pidä jatkaa, sillä kansalaiset ja asiantuntijat eivät ole voineet osallistua siihen riittävästi. |
| --- | --- |

(168)

Useissa huomautuksissa korostetaan sitä, että kaikkia hankkeen yksityiskohtia ei julkistettu Unkarissa. Niissä todetaan myös, että Paks II:ta koskeva päätös ei ole teknisesti perusteltavissa, sillä hankkeen valmistelemiseksi ei ole tutkittu sitä, kuinka samankokoiset investoinnit energiatehokkuustoimenpiteisiin ja uusiutuviin energianlähteisiin parantaisivat toimitusvarmuutta. Näissä huomautuksissa todetaan sen vuoksi, että hanketta ei pidä jatkaa, sillä kansalaiset ja asiantuntijat eivät ole voineet osallistua siihen riittävästi.

| (169) | Joissakin huomautuksissa viitataan ydinvoimaloihin liittyviin mahdollisiin vaaroihin. Joissakin huomautuksissa taas ilmaistaan epäilyjä Unkarin ja Paks II:n kyvystä huolehtia ydinturvaan liittyvistä vaaratilanteista, kuten ydinjätteen turvallisesta käsittelystä. |
| --- | --- |

(169)

Joissakin huomautuksissa viitataan ydinvoimaloihin liittyviin mahdollisiin vaaroihin. Joissakin huomautuksissa taas ilmaistaan epäilyjä Unkarin ja Paks II:n kyvystä huolehtia ydinturvaan liittyvistä vaaratilanteista, kuten ydinjätteen turvallisesta käsittelystä.

| (170) | Eräissä huomautuksissa korostetaan sitä, että uusien tuotantoyksiköiden rakennuttajaa valittaessa ei ole järjestetty tarjouskilpailua, minkä uskotaan olevan unionin lainsäädännön vastaista. Lisäksi Euroopan parlamentin jäsen Benedek Jávor katsoo, unionin julkisia hankintoja koskevien unionin sääntöjen oletettu rikkominen on toimenpiteelle ominaista ja siihen erottamattomasti liittyvää, sillä hänen mukaansa Venäjä ei olisi myöntänyt Unkarille lainaa Paks II -hanketta varten varmistamatta, että investointi annetaan Rosatomille, jonka ei tarvitse noudattaa julkisia hankintoja koskevia unionin sääntöjä. Hän katsoo, että arvioitaessa, onko Venäjän myöntämän lainan käytössä kyse sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, on otettava huomioon myös julkisia hankintoja koskevien sääntöjen välttäminen, sillä nämä seikat liittyvät olennaisesti toisiinsa ja niiden vaikutuksia olisi arvioida yhdessä. |
| --- | --- |

(170)

Eräissä huomautuksissa korostetaan sitä, että uusien tuotantoyksiköiden rakennuttajaa valittaessa ei ole järjestetty tarjouskilpailua, minkä uskotaan olevan unionin lainsäädännön vastaista. Lisäksi Euroopan parlamentin jäsen Benedek Jávor katsoo, unionin julkisia hankintoja koskevien unionin sääntöjen oletettu rikkominen on toimenpiteelle ominaista ja siihen erottamattomasti liittyvää, sillä hänen mukaansa Venäjä ei olisi myöntänyt Unkarille lainaa Paks II -hanketta varten varmistamatta, että investointi annetaan Rosatomille, jonka ei tarvitse noudattaa julkisia hankintoja koskevia unionin sääntöjä. Hän katsoo, että arvioitaessa, onko Venäjän myöntämän lainan käytössä kyse sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, on otettava huomioon myös julkisia hankintoja koskevien sääntöjen välttäminen, sillä nämä seikat liittyvät olennaisesti toisiinsa ja niiden vaikutuksia olisi arvioida yhdessä.

| (171) | Useissa huomautuksissa vastustettiin sitä, että hanke toteutetaan Venäjän myöntämän lainan avulla. Niissä katsotaan, että tämä laina edistää polttoaine- ja taloudellista riippuvuutta ja on samalla vastoin EU:n energiaturvallisuusstrategiaa, sillä se rajoittaa unionin markkinatoimijoiden mahdollisuuksia vaikuttaa koko unionin laajuisen energiaverkoston ja -infrastruktuurin kehittämiseen. |
| --- | --- |

(171)

Useissa huomautuksissa vastustettiin sitä, että hanke toteutetaan Venäjän myöntämän lainan avulla. Niissä katsotaan, että tämä laina edistää polttoaine- ja taloudellista riippuvuutta ja on samalla vastoin EU:n energiaturvallisuusstrategiaa, sillä se rajoittaa unionin markkinatoimijoiden mahdollisuuksia vaikuttaa koko unionin laajuisen energiaverkoston ja -infrastruktuurin kehittämiseen.

| (172) | Osa asianosaisista katsoo, että mikäli Unkari päättää tarvitsevansa tulevaisuudessa lisää sähköntuotantokapasiteettia, sen olisi pitänyt noudattaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (57) 8 artiklaa. Tässä tapauksessa ei järjestetty tarjouskilpailua eikä muuta vastaavaa menettelyä, jotta uuden kapasiteetin hankinta olisi läpinäkyvää ja syrjimätöntä. Sen vuoksi asianosaiset katsovat, että Paks II -investointi saattaa olla vastoin unionin lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(172)

Osa asianosaisista katsoo, että mikäli Unkari päättää tarvitsevansa tulevaisuudessa lisää sähköntuotantokapasiteettia, sen olisi pitänyt noudattaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (57) 8 artiklaa. Tässä tapauksessa ei järjestetty tarjouskilpailua eikä muuta vastaavaa menettelyä, jotta uuden kapasiteetin hankinta olisi läpinäkyvää ja syrjimätöntä. Sen vuoksi asianosaiset katsovat, että Paks II -investointi saattaa olla vastoin unionin lainsäädäntöä.

57

| (173) | Jotkut asianosaiset katsovat, ettei ole asianmukaista käyttää valtiontukea tapauksissa, joissa se voisi vapauttaa saastuttajan saasteiden kustannusten maksamisesta ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (58) mukaisessa hengessä. |
| --- | --- |

(173)

Jotkut asianosaiset katsovat, ettei ole asianmukaista käyttää valtiontukea tapauksissa, joissa se voisi vapauttaa saastuttajan saasteiden kustannusten maksamisesta ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (58) mukaisessa hengessä.

58

4.4   UNKARIN VASTAUS ASIANOSAISTEN HUOMAUTUKSIIN

UNKARIN VASTAUS ASIANOSAISTEN HUOMAUTUKSIIN

| (174) | Unkari toimitti vastauksensa huomautuksiin, joita kolmannet osapuolet olivat esittäneet valtiontukea koskevan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, jäljempänä ”vastaus kolmansien osapuolten huomautuksiin”, 8 päivänä huhtikuuta 2016. |
| --- | --- |

(174)

Unkari toimitti vastauksensa huomautuksiin, joita kolmannet osapuolet olivat esittäneet valtiontukea koskevan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, jäljempänä ”vastaus kolmansien osapuolten huomautuksiin”, 8 päivänä huhtikuuta 2016.

| (175) | Unkari on voimakkaasti eri mieltä erityisesti Itävallan hallituksen, Greenpeace Energyn, EnergiaKlubin ja Euroopan parlamentin jäsenen Benedek Jávorin huomautuksista, joissa nämä katsovat, että Unkarin analyysissa ei ollut otettu huomioon kustannuksia, jotka liittyvät turvallisuus- ja ympäristömääräyksiin, velan rahoittamiseen, vakuutuksiin, turvallisuuteen, jätteiden käsittelyyn, käytöstä poistamiseen, siirtoliitäntöihin ja jälkiasennuksiin. Unkarin mukaan nämä osapuolet ovat saaneet virheellistä tietoa ja niiden väitteet ovat perusteettomia. |
| --- | --- |

(175)

Unkari on voimakkaasti eri mieltä erityisesti Itävallan hallituksen, Greenpeace Energyn, EnergiaKlubin ja Euroopan parlamentin jäsenen Benedek Jávorin huomautuksista, joissa nämä katsovat, että Unkarin analyysissa ei ollut otettu huomioon kustannuksia, jotka liittyvät turvallisuus- ja ympäristömääräyksiin, velan rahoittamiseen, vakuutuksiin, turvallisuuteen, jätteiden käsittelyyn, käytöstä poistamiseen, siirtoliitäntöihin ja jälkiasennuksiin. Unkarin mukaan nämä osapuolet ovat saaneet virheellistä tietoa ja niiden väitteet ovat perusteettomia.

| (176) | Vastauksessa kiistetään yksityiskohtaisesti Euroopan parlamentin jäsenen Benedek Jávorin huomautukset. Erityisesti Unkari toteaa, että






  — | kaikkien tarvittavien turvallisuusinvestointien kustannukset sisältyvät EPC-sopimukseen |
| --- | --- | --- |

(176)

Vastauksessa kiistetään yksityiskohtaisesti Euroopan parlamentin jäsenen Benedek Jávorin huomautukset. Erityisesti Unkari toteaa, että

—

kaikkien tarvittavien turvallisuusinvestointien kustannukset sisältyvät EPC-sopimukseen

| — | suoran jäähdytysjärjestelmän valintaa puoltaa hankkeen ympäristövaikutusten arviointi |
| --- | --- |

—

suoran jäähdytysjärjestelmän valintaa puoltaa hankkeen ympäristövaikutusten arviointi

| — | jätehuoltoon ja käytöstäpoistoon liittyvät kustannukset on laskenut radioaktiivisen jätteen huollosta vastaava virasto atomienergiasta vuonna 1996 annetun lain CXVI perusteella |
| --- | --- |

—

jätehuoltoon ja käytöstäpoistoon liittyvät kustannukset on laskenut radioaktiivisen jätteen huollosta vastaava virasto atomienergiasta vuonna 1996 annetun lain CXVI perusteella

| — | Paks II:n verkkoon liittämisen kustannukset on sisällytetty hankkeen taloudelliseen analyysiin |
| --- | --- |

—

Paks II:n verkkoon liittämisen kustannukset on sisällytetty hankkeen taloudelliseen analyysiin

| — | toimintaa ei supisteta Paks NPP:ssä eikä Paks II:ssa vähäisen kysynnän tunteina, sillä Paks II:n on tarkoitus korvata vanhempaa olemassa olevaa tuotantokapasiteettia, joka on poistumassa käytöstä |
| --- | --- |

—

toimintaa ei supisteta Paks NPP:ssä eikä Paks II:ssa vähäisen kysynnän tunteina, sillä Paks II:n on tarkoitus korvata vanhempaa olemassa olevaa tuotantokapasiteettia, joka on poistumassa käytöstä

| — | 3+-sukupolven modernin teknologian ansiosta voidaan rauhassa olettaa, että käyttöaste on suhteellisen korkeaa (yli 90 %) Paks II:n koko käyttöiän aikana |
| --- | --- |

—

3+-sukupolven modernin teknologian ansiosta voidaan rauhassa olettaa, että käyttöaste on suhteellisen korkeaa (yli 90 %) Paks II:n koko käyttöiän aikana

| — | 60 vuoden käyttöikä on kansainvälisesti laajasti hyväksytty, sillä se on vakio-oletus jopa vähemmän edistyneille kolmannen sukupolven voimalaitoksille |
| --- | --- |

—

60 vuoden käyttöikä on kansainvälisesti laajasti hyväksytty, sillä se on vakio-oletus jopa vähemmän edistyneille kolmannen sukupolven voimalaitoksille

| — | hanke on ALV-neutraali, ja koska suuren osan palveluista tarjoavat EU:ssa sijaitsevat toimijat, tullimaksuja koskeva oletus/laskelma on virheellinen. |
| --- | --- |

—

hanke on ALV-neutraali, ja koska suuren osan palveluista tarjoavat EU:ssa sijaitsevat toimijat, tullimaksuja koskeva oletus/laskelma on virheellinen.

| (177) | Unkari katsoo, että se on tehnyt laajan herkkyysanalyysin tarkastellakseen olettamusten ja muuttujien, kuten voimalaitoksen käyttöiän, käyttö- ja kunnossapitokustannusten, jätehuollon ja käytöstäpoiston kustannusten, kuormitusasteiden, makrotaloudellisten tekijöiden, kuten vaihtokurssien ja inflaation, eri markkinahintaskenaarioiden, viivästysten jne. vaikutuksia liiketoimintaan, ja tämä herkkyysanalyysi tukee sen mukaan täydellisesti päätelmää, että toimenpiteessä ei ole kyse valtiontuesta. |
| --- | --- |

(177)

Unkari katsoo, että se on tehnyt laajan herkkyysanalyysin tarkastellakseen olettamusten ja muuttujien, kuten voimalaitoksen käyttöiän, käyttö- ja kunnossapitokustannusten, jätehuollon ja käytöstäpoiston kustannusten, kuormitusasteiden, makrotaloudellisten tekijöiden, kuten vaihtokurssien ja inflaation, eri markkinahintaskenaarioiden, viivästysten jne. vaikutuksia liiketoimintaan, ja tämä herkkyysanalyysi tukee sen mukaan täydellisesti päätelmää, että toimenpiteessä ei ole kyse valtiontuesta.

| (178) | Toimenpiteen mahdollista sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevien huomautusten osalta Unkari toistaa useita jo aiemmin esitettyjä perusteluja, jotka koskevat mahdollisuutta valita vapaasti energiantuotantovalikoima sekä valikoiman monimuotoisuutta, tarvetta korvata tuotantokapasiteettia, hiilestä irtautumista, työpaikkojen luomista, kohtuuhintaisuutta ja väitettyjä kerrannaisvaikutuksia. |
| --- | --- |

(178)

Toimenpiteen mahdollista sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevien huomautusten osalta Unkari toistaa useita jo aiemmin esitettyjä perusteluja, jotka koskevat mahdollisuutta valita vapaasti energiantuotantovalikoima sekä valikoiman monimuotoisuutta, tarvetta korvata tuotantokapasiteettia, hiilestä irtautumista, työpaikkojen luomista, kohtuuhintaisuutta ja väitettyjä kerrannaisvaikutuksia.

| (179) | Unkari pitää virheellisenä Itävallan hallituksen väitettä, jonka mukaan Euratomin perustamissopimuksen tavoite ”ydinenergian kehittämisestä yhteisössä” on ”jo saavutettu eikä sen perusteella voida tukea SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua yhteistä etua Eurooppaan jo rakennettujen lukuisien teknisesti kehittyneiden ydinvoimaloiden vuoksi”. Unkarin näkemyksen mukaan väitteessä sekoitetaan ydintuotannon kehittämistavoite teknologian käsitteeseen, jonka ei voida väittää olleen vakaa. Unkari katsoo, että Euratomin perustamissopimus muodostaa edelleen osan unionin perustuslaillista järjestelmää, eikä sitä ole kumottu. Unkari korostaa myös sitä, että Itävalta ja Greenpeace eivät maininneet mitään sellaista oikeuskäytäntöä, joka osoittaisi, että yhteisen edun mukaiset tavoitteet olisivat välttämättä kestoltaan rajoitettuja. |
| --- | --- |

(179)

Unkari pitää virheellisenä Itävallan hallituksen väitettä, jonka mukaan Euratomin perustamissopimuksen tavoite ”ydinenergian kehittämisestä yhteisössä” on ”jo saavutettu eikä sen perusteella voida tukea SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua yhteistä etua Eurooppaan jo rakennettujen lukuisien teknisesti kehittyneiden ydinvoimaloiden vuoksi”. Unkarin näkemyksen mukaan väitteessä sekoitetaan ydintuotannon kehittämistavoite teknologian käsitteeseen, jonka ei voida väittää olleen vakaa. Unkari katsoo, että Euratomin perustamissopimus muodostaa edelleen osan unionin perustuslaillista järjestelmää, eikä sitä ole kumottu. Unkari korostaa myös sitä, että Itävalta ja Greenpeace eivät maininneet mitään sellaista oikeuskäytäntöä, joka osoittaisi, että yhteisen edun mukaiset tavoitteet olisivat välttämättä kestoltaan rajoitettuja.

| (180) | Energiantuotantovalikoimansa monipuolistamisen osalta Unkari torjuu Itävallan ja Itävallan tuulienergiajärjestön väitteet unionin laajuisesta uraaniriippuvuudesta ja korostaa, että uraania on monipuolisesti saatavilla merkittävistä vielä kaivamattomista lähteistä. Se katsoo myös, että pelkästään luonnonvaran uusiutumattomuus ei tarkoita. että sen käyttö ei ole kestävää. Se nojaa tältä osin energiatalouden asiantuntijan, Loreta Stankeviciuten, Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) puolesta esittämiin huomautuksiin (59), joiden mukaan ”ydinenergia selviytyy hyvin vertailussa monien eri kestävyysindikaattoreiden perusteella”. |
| --- | --- |

(180)

Energiantuotantovalikoimansa monipuolistamisen osalta Unkari torjuu Itävallan ja Itävallan tuulienergiajärjestön väitteet unionin laajuisesta uraaniriippuvuudesta ja korostaa, että uraania on monipuolisesti saatavilla merkittävistä vielä kaivamattomista lähteistä. Se katsoo myös, että pelkästään luonnonvaran uusiutumattomuus ei tarkoita. että sen käyttö ei ole kestävää. Se nojaa tältä osin energiatalouden asiantuntijan, Loreta Stankeviciuten, Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) puolesta esittämiin huomautuksiin (59), joiden mukaan ”ydinenergia selviytyy hyvin vertailussa monien eri kestävyysindikaattoreiden perusteella”.

59

| (181) | Unkari korostaa sitä, että jotkin lausunnot, joissa puolletaan ydinenergian käyttöä hiilestä irtautumisen edistämiseksi, ovat perusteltuja, sillä uusiutuvan energian teknologioilla on suuret kustannukset ja niiden energiantuotantotapa on epäsäännöllinen. Se myös katsoo, että kiinteät uusiutuvan energian tuetut tariffit eivät sovi yhteen vapaiden markkinoiden kanssa, ja siteeraa Greenpeacea, jonka mukaan kiinteähintaiset sähkönhankintasopimukset olisivat vähemmän kannattavia alhaisten markkinahintojen skenaarioissa, vaikka tämä ei ole se tapa, jolla Paks II myisi tuottamaansa sähköä. |
| --- | --- |

(181)

Unkari korostaa sitä, että jotkin lausunnot, joissa puolletaan ydinenergian käyttöä hiilestä irtautumisen edistämiseksi, ovat perusteltuja, sillä uusiutuvan energian teknologioilla on suuret kustannukset ja niiden energiantuotantotapa on epäsäännöllinen. Se myös katsoo, että kiinteät uusiutuvan energian tuetut tariffit eivät sovi yhteen vapaiden markkinoiden kanssa, ja siteeraa Greenpeacea, jonka mukaan kiinteähintaiset sähkönhankintasopimukset olisivat vähemmän kannattavia alhaisten markkinahintojen skenaarioissa, vaikka tämä ei ole se tapa, jolla Paks II myisi tuottamaansa sähköä.

| (182) | Unkari viittaa useaan lähteeseen, joiden mukaan toimenpide ei vääristä kilpailua aiheettomasti, ja korostaa sitä, että komissiolla ei ollut epäilyjä toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille (kuten Greenpeace totesi) vaan valtiontuen olemassaolosta. |
| --- | --- |

(182)

Unkari viittaa useaan lähteeseen, joiden mukaan toimenpide ei vääristä kilpailua aiheettomasti, ja korostaa sitä, että komissiolla ei ollut epäilyjä toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille (kuten Greenpeace totesi) vaan valtiontuen olemassaolosta.

| (183) | Saman soveltuvuusalan osalta (mahdollinen kilpailun vääristyminen) Unkari kiistää Greenpeacen väitteet, että se asettaisi kiinteän tariffin (samanlaisen kuin Hinkley Point C:ssä), jotta se voisi tukea Paks II:n toimintaa pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(183)

Saman soveltuvuusalan osalta (mahdollinen kilpailun vääristyminen) Unkari kiistää Greenpeacen väitteet, että se asettaisi kiinteän tariffin (samanlaisen kuin Hinkley Point C:ssä), jotta se voisi tukea Paks II:n toimintaa pitkällä aikavälillä.

| (184) | Unkari kiistää myös huomautukset, joiden mukaan hanke syrjäyttäisi uusiutuviin energianlähteisiin kohdistuvat investoinnit Unkarissa ja naapurimaissa. Se toteaa, että uusiutuvat energianlähteet mainitaan kansallisessa energiastrategiassa ydinvoiman rinnalla ja että tulevaa tuotantovajetta ei voi paikata ainoastaan ydinvoimalla. Sen vuoksi ydinvoiman lisätuotantokapasiteetti ei estäisi uusiutuvan energian kehittämistä. Unkari huomauttaa, että Greenpeacen toimittamiin huomautuksiin sisältyvässä Energy Brainpoolin markkina-analyysissä oletetaan, että Unkarissa otetaan käyttöön uusiutuvia energianlähteitä uusiutuvia energianlähteitä koskevan kansallisen tavoitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(184)

Unkari kiistää myös huomautukset, joiden mukaan hanke syrjäyttäisi uusiutuviin energianlähteisiin kohdistuvat investoinnit Unkarissa ja naapurimaissa. Se toteaa, että uusiutuvat energianlähteet mainitaan kansallisessa energiastrategiassa ydinvoiman rinnalla ja että tulevaa tuotantovajetta ei voi paikata ainoastaan ydinvoimalla. Sen vuoksi ydinvoiman lisätuotantokapasiteetti ei estäisi uusiutuvan energian kehittämistä. Unkari huomauttaa, että Greenpeacen toimittamiin huomautuksiin sisältyvässä Energy Brainpoolin markkina-analyysissä oletetaan, että Unkarissa otetaan käyttöön uusiutuvia energianlähteitä uusiutuvia energianlähteitä koskevan kansallisen tavoitteen mukaisesti.

| (185) | Unkari esittää myös MVM-konsernin toimittamat näkemykset, joiden mukaan näköpiirissä ei ole MVM-konsernin ja Paks II:n yrityskeskittymää eikä tästä johtuvaa markkinoiden keskittymistä. Lisäksi se mainitsee MVM-konsernin lausunnon, jonka mukaan MVM-konsernin liiketoimintastrategia sisältää mahdollisia investointeja, jotka voivat kilpailla Paks II:n kanssa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(185)

Unkari esittää myös MVM-konsernin toimittamat näkemykset, joiden mukaan näköpiirissä ei ole MVM-konsernin ja Paks II:n yrityskeskittymää eikä tästä johtuvaa markkinoiden keskittymistä. Lisäksi se mainitsee MVM-konsernin lausunnon, jonka mukaan MVM-konsernin liiketoimintastrategia sisältää mahdollisia investointeja, jotka voivat kilpailla Paks II:n kanssa tulevaisuudessa.

| (186) | Unkari mainitsee myös ne lausunnot, joissa katsotaan, että markkinat olisi katsottava Unkarin valtiota laajemmiksi, koska yhteenliittymisen aste on niin korkea. Tässä laajemmassa kontekstissa toimenpiteen vaikutukset olisivat vähämerkityksiset. Unkari myös kyseenalaistaa menetelmät, joita Energy Brainpoolin Greenpeacen puolesta tekemässä analyysissa on käytetty ja jotka koskevat hankkeen mahdollisia vaikutuksia alueellisiin sähkömarkkinoihin, kuten Saksan markkinoihin. Se katsoo, että käytetyn lähestymistavan yhteydessä hankkeen vaikutuksia on arvioitu yksinomaan kotimaisessa kontekstissa ottamatta huomioon energian tuonnin merkitystä Unkarille ja yleistäen saman koskemaan Saksaa olettaen, että vaikutukset Saksan sähkömarkkinoihin olisivat samat kuin Unkarin sähkömarkkinoihin. Unkari toteaa myös, että analyysissa on puutteita siltä osin, että siinä oletetaan yhteenliitäntäkapasiteetin pysyvän nykytasolla ja toisaalta jätetään huomiotta tulevat rajayhdysjohdot, jotka ovat osa unionin tavoitteita. |
| --- | --- |

(186)

Unkari mainitsee myös ne lausunnot, joissa katsotaan, että markkinat olisi katsottava Unkarin valtiota laajemmiksi, koska yhteenliittymisen aste on niin korkea. Tässä laajemmassa kontekstissa toimenpiteen vaikutukset olisivat vähämerkityksiset. Unkari myös kyseenalaistaa menetelmät, joita Energy Brainpoolin Greenpeacen puolesta tekemässä analyysissa on käytetty ja jotka koskevat hankkeen mahdollisia vaikutuksia alueellisiin sähkömarkkinoihin, kuten Saksan markkinoihin. Se katsoo, että käytetyn lähestymistavan yhteydessä hankkeen vaikutuksia on arvioitu yksinomaan kotimaisessa kontekstissa ottamatta huomioon energian tuonnin merkitystä Unkarille ja yleistäen saman koskemaan Saksaa olettaen, että vaikutukset Saksan sähkömarkkinoihin olisivat samat kuin Unkarin sähkömarkkinoihin. Unkari toteaa myös, että analyysissa on puutteita siltä osin, että siinä oletetaan yhteenliitäntäkapasiteetin pysyvän nykytasolla ja toisaalta jätetään huomiotta tulevat rajayhdysjohdot, jotka ovat osa unionin tavoitteita.

| (187) | Turvallisuusnäkökohtia koskevien huomautusten osalta Unkari katsoo, että maassa on huomattavaa osaamista ja asiantuntemusta alalta neljän olemassa olevan ydinvoimalayksikön perusteella. Se myös huomauttaa, että Unkarin atomienergiaviranomainen (joka antaa luvat ydinvoimaloille) tuntee VVER-teknologian erittäin hyvin ja on laatinut teknologiaa käsittelevän kaksivuotisen sisäisen koulutusohjelman. Koulutuksessa sääntelyviranomaisen jäsenet, joilla on alalta merkittävää akateemista ja käytännön kokemusta, kouluttavat ja opastavat uusia henkilökunnan jäseniä niissä tehtävissä ja velvollisuuksissa, joita heidän toimenkuvaansa osana sääntelyviranomaista kuuluu. |
| --- | --- |

(187)

Turvallisuusnäkökohtia koskevien huomautusten osalta Unkari katsoo, että maassa on huomattavaa osaamista ja asiantuntemusta alalta neljän olemassa olevan ydinvoimalayksikön perusteella. Se myös huomauttaa, että Unkarin atomienergiaviranomainen (joka antaa luvat ydinvoimaloille) tuntee VVER-teknologian erittäin hyvin ja on laatinut teknologiaa käsittelevän kaksivuotisen sisäisen koulutusohjelman. Koulutuksessa sääntelyviranomaisen jäsenet, joilla on alalta merkittävää akateemista ja käytännön kokemusta, kouluttavat ja opastavat uusia henkilökunnan jäseniä niissä tehtävissä ja velvollisuuksissa, joita heidän toimenkuvaansa osana sääntelyviranomaista kuuluu.

| (188) | Unkari myös korostaa sitä, että sekä ympäristöviranomainen että sääntelyviranomainen ovat toisistaan riippumattomia, mikä varmistaa eheän ja puolueettoman turvallisuuskehyksen. Unkari huomauttaa myös, että ydinturvallisuuden osalta hankkeen oleellisten teknisten vaatimusten kehittämisessä on otettu huomioon Unkarin lainsäädäntö, yleishyödyllisiä palveluita koskevat eurooppalaiset vaatimukset sekä IAEA:n ja Länsi-Euroopan ydinalan sääntelyviranomaisten järjestön suositukset sekä Fukushiman onnettomuudesta saadut kokemukset. |
| --- | --- |

(188)

Unkari myös korostaa sitä, että sekä ympäristöviranomainen että sääntelyviranomainen ovat toisistaan riippumattomia, mikä varmistaa eheän ja puolueettoman turvallisuuskehyksen. Unkari huomauttaa myös, että ydinturvallisuuden osalta hankkeen oleellisten teknisten vaatimusten kehittämisessä on otettu huomioon Unkarin lainsäädäntö, yleishyödyllisiä palveluita koskevat eurooppalaiset vaatimukset sekä IAEA:n ja Länsi-Euroopan ydinalan sääntelyviranomaisten järjestön suositukset sekä Fukushiman onnettomuudesta saadut kokemukset.

| (189) | Niiden huomautusten osalta, joissa valitetaan ilmeistä avoimuuden puutetta hankkeen valmistelussa, Unkari selittää, että avoimuus on parantunut parlamentaarisen päätöksentekoprosessin tuloksena. Parlamentaarisella prosessilla varmistettiin pääsy kaikkeen asianmukaiseen tietoon kaikille asianosaisille ja viranomaisille, myös komissiolle. Prosessin yhteydessä julkaistiin kaikki riippumattomat asiantuntijaraportit, mukaan lukien hanketta koskevat taloudelliset analyysit, ja kaikki ympäristövaikutusten arviointiin liittyvä aineisto asetettiin saataville useilla kielillä. |
| --- | --- |

(189)

Niiden huomautusten osalta, joissa valitetaan ilmeistä avoimuuden puutetta hankkeen valmistelussa, Unkari selittää, että avoimuus on parantunut parlamentaarisen päätöksentekoprosessin tuloksena. Parlamentaarisella prosessilla varmistettiin pääsy kaikkeen asianmukaiseen tietoon kaikille asianosaisille ja viranomaisille, myös komissiolle. Prosessin yhteydessä julkaistiin kaikki riippumattomat asiantuntijaraportit, mukaan lukien hanketta koskevat taloudelliset analyysit, ja kaikki ympäristövaikutusten arviointiin liittyvä aineisto asetettiin saataville useilla kielillä.

| (190) | Unkari mainitsee myös julkiset kuulemiset, jotka hankkeesta vastaava hallituksen edustaja järjesti 17. maaliskuuta – 4. toukokuuta 2015 ja joissa käsiteltiin Paks II:n rakentamisen ja toiminnan mahdollisia ympäristövaikutuksia. Lisäksi Unkari ilmoitti hankkeesta kaikille naapurimailleen (EU:n jäsenvaltioille ja kolmansille maille) ja järjesti hankkeesta yhdeksän julkista kuulemista useissa maissa. |
| --- | --- |

(190)

Unkari mainitsee myös julkiset kuulemiset, jotka hankkeesta vastaava hallituksen edustaja järjesti 17. maaliskuuta – 4. toukokuuta 2015 ja joissa käsiteltiin Paks II:n rakentamisen ja toiminnan mahdollisia ympäristövaikutuksia. Lisäksi Unkari ilmoitti hankkeesta kaikille naapurimailleen (EU:n jäsenvaltioille ja kolmansille maille) ja järjesti hankkeesta yhdeksän julkista kuulemista useissa maissa.

| (191) | Niiden huomautusten osalta, joiden mukaan hankkeen loppuun saattaminen on vastoin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2014/24/EU (60) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2014/25/EU (61), Unkarin viranomaiset selittävät, että hallitustenvälinen sopimus ja täytäntöönpanosopimukset eivät kuulu SEUT-sopimuksen eivätkä direktiivien 2014/24/EU ja 2014/25/EU soveltamisalaan. Lisäksi viranomaiset toteavat, että vaikka SEUT-sopimusta sovellettaisiin, hallitustenvälinen sopimus ja täytäntöönpanosopimukset kuuluvat direktiivin 2014/25/EU 22 artiklassa vahvistetun kansainvälisiä sopimuksia koskevan erityispoikkeuksen tai saman direktiivin 50 artiklan c alakohdassa säädetyn teknisen poikkeuksen soveltamisalaan. Tämän vuoksi niihin ei voida soveltaa julkisia hankintoja koskevia unionin sääntöjä. Unkari selittää, että hallitustenvälisessä sopimuksessa määrätään selkeät menettelytavat täytäntöönpanosopimusten tekemiselle, mukaan lukien erityiset vaatimukset, jotka koskevat yritysten nimeämistä ja alihankintasopimusten tekemistä. |
| --- | --- |

(191)

Niiden huomautusten osalta, joiden mukaan hankkeen loppuun saattaminen on vastoin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2014/24/EU (60) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2014/25/EU (61), Unkarin viranomaiset selittävät, että hallitustenvälinen sopimus ja täytäntöönpanosopimukset eivät kuulu SEUT-sopimuksen eivätkä direktiivien 2014/24/EU ja 2014/25/EU soveltamisalaan. Lisäksi viranomaiset toteavat, että vaikka SEUT-sopimusta sovellettaisiin, hallitustenvälinen sopimus ja täytäntöönpanosopimukset kuuluvat direktiivin 2014/25/EU 22 artiklassa vahvistetun kansainvälisiä sopimuksia koskevan erityispoikkeuksen tai saman direktiivin 50 artiklan c alakohdassa säädetyn teknisen poikkeuksen soveltamisalaan. Tämän vuoksi niihin ei voida soveltaa julkisia hankintoja koskevia unionin sääntöjä. Unkari selittää, että hallitustenvälisessä sopimuksessa määrätään selkeät menettelytavat täytäntöönpanosopimusten tekemiselle, mukaan lukien erityiset vaatimukset, jotka koskevat yritysten nimeämistä ja alihankintasopimusten tekemistä.

60

61

| (192) | Unkari myös kiistää huomautukset, joiden mukaan se rikkoo direktiivin 2009/72/EY 8 artiklaa. Unkari katsoo, että kyseistä direktiiviä ei voida soveltaa hankkeeseen, sillä hanke kuluu Euratomin perustamissopimuksen yksinomaisen toimivaltuuden piiriin, ja tämä on ensisijainen suhteessa SEUT-sopimuksen määräyksiin ja niistä mahdollisesti johdettuun toissijaiseen lainsäädäntöön. Unkarin viranomaiset korostavat myös sitä, että niiden mukaan hankkeeseen ei sovelleta direktiivin 2009/72/EY säännöksiä kapasiteettia koskevien tarjouskilpailujen järjestämisestä, koska hankkeeseen ei sisälly valtiontukea. |
| --- | --- |

(192)

Unkari myös kiistää huomautukset, joiden mukaan se rikkoo direktiivin 2009/72/EY 8 artiklaa. Unkari katsoo, että kyseistä direktiiviä ei voida soveltaa hankkeeseen, sillä hanke kuluu Euratomin perustamissopimuksen yksinomaisen toimivaltuuden piiriin, ja tämä on ensisijainen suhteessa SEUT-sopimuksen määräyksiin ja niistä mahdollisesti johdettuun toissijaiseen lainsäädäntöön. Unkarin viranomaiset korostavat myös sitä, että niiden mukaan hankkeeseen ei sovelleta direktiivin 2009/72/EY säännöksiä kapasiteettia koskevien tarjouskilpailujen järjestämisestä, koska hankkeeseen ei sisälly valtiontukea.

| (193) | Unkari viittaa lopuksi Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön (62), jonka mukaan sitä, onko unionin lainsäädäntöä rikottu vai ei, ei voida ottaa huomioon valtiontukitutkimuksen yhteydessä. Näin ollen Unkari katsoo, että sähködirektiivin mahdollinen rikkominen olisi tutkittava valtiontukea koskevan muodollisen tutkimuksen ulkopuolella. Unkari viittaa myös komission Hinkley Point C -ydinvoimalan valtiontukea koskevaan päätökseen toteamalla, että määrättyjen tarjousten sijaan voidaan käyttää muita, avoimuuden ja syrjimättömyyden kannalta vastaavia menettelyjä direktiivin 2009/72/EY 8 artiklan mukaisesti. Unkari ilmoittaa, että alihankintasopimukset on tarkoitus tehdä syrjimättömyyttä ja avoimuutta koskevien periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(193)

Unkari viittaa lopuksi Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön (62), jonka mukaan sitä, onko unionin lainsäädäntöä rikottu vai ei, ei voida ottaa huomioon valtiontukitutkimuksen yhteydessä. Näin ollen Unkari katsoo, että sähködirektiivin mahdollinen rikkominen olisi tutkittava valtiontukea koskevan muodollisen tutkimuksen ulkopuolella. Unkari viittaa myös komission Hinkley Point C -ydinvoimalan valtiontukea koskevaan päätökseen toteamalla, että määrättyjen tarjousten sijaan voidaan käyttää muita, avoimuuden ja syrjimättömyyden kannalta vastaavia menettelyjä direktiivin 2009/72/EY 8 artiklan mukaisesti. Unkari ilmoittaa, että alihankintasopimukset on tarkoitus tehdä syrjimättömyyttä ja avoimuutta koskevien periaatteiden mukaisesti.

62

4.5   MUUT HUOMIOT, JOTKA UNKARI ESITTI VASTAUKSESSAAN KOMISSIOLLE TOIMITETTUIHIN HUOMAUTUKSIIN

MUUT HUOMIOT, JOTKA UNKARI ESITTI VASTAUKSESSAAN KOMISSIOLLE TOIMITETTUIHIN HUOMAUTUKSIIN

| (194) | Unkari katsoo vastauksessaan komissiolle toimitettuihin huomautuksiin, että ohjeellista ydinohjelmaa (PINC) käsittelevän komission tiedonannon (63) mukaan ydinvoimaan olisi investoitava miljardeja euroja (arviolta 650–760 miljardia euroa) vuosina 2015–2050, jotta tulevaisuudessa voidaan turvata energiahuolto koko unionissa. |
| --- | --- |

(194)

Unkari katsoo vastauksessaan komissiolle toimitettuihin huomautuksiin, että ohjeellista ydinohjelmaa (PINC) käsittelevän komission tiedonannon (63) mukaan ydinvoimaan olisi investoitava miljardeja euroja (arviolta 650–760 miljardia euroa) vuosina 2015–2050, jotta tulevaisuudessa voidaan turvata energiahuolto koko unionissa.

63

5.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

TOIMENPITEEN ARVIOINTI

5.1   TUEN OLEMASSAOLO

TUEN OLEMASSAOLO

| (195) | Toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos se täyttää neljä kumulatiivista edellytystä. Ensimmäiseksi tuen on oltava valtion rahoittamaa tai valtion varoista myönnettyä tukea. Toiseksi toimenpiteestä on aiheuduttava etua tuensaajalle. Kolmanneksi toimenpiteen on suosittava tiettyjä yrityksiä tai taloudellisia toimia (ts. kyseessä on oltava tietynasteinen valikoivuus). Neljänneksi toimenpiteellä on oltava mahdollinen vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailun vääristymiseen sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(195)

Toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos se täyttää neljä kumulatiivista edellytystä. Ensimmäiseksi tuen on oltava valtion rahoittamaa tai valtion varoista myönnettyä tukea. Toiseksi toimenpiteestä on aiheuduttava etua tuensaajalle. Kolmanneksi toimenpiteen on suosittava tiettyjä yrityksiä tai taloudellisia toimia (ts. kyseessä on oltava tietynasteinen valikoivuus). Neljänneksi toimenpiteellä on oltava mahdollinen vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailun vääristymiseen sisämarkkinoilla.

| (196) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.1 jaksossa komissio katsoi alustavasti, että toimenpiteestä voi aiheutua Paks II:lle taloudellista etua, että kyse olisi valtiontuesta, sillä se on myönnetty valtion varoista ja sen voidaan katsoa johtuvan Unkarin valtiosta, että toimenpide olisi valikoiva ja että se saattaa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Komissio ei ole muodollisen tutkinnan aikana havainnut syitä, joiden takia sen olisi muutettavaa näiltä osin arviotaan. |
| --- | --- |

(196)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.1 jaksossa komissio katsoi alustavasti, että toimenpiteestä voi aiheutua Paks II:lle taloudellista etua, että kyse olisi valtiontuesta, sillä se on myönnetty valtion varoista ja sen voidaan katsoa johtuvan Unkarin valtiosta, että toimenpide olisi valikoiva ja että se saattaa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Komissio ei ole muodollisen tutkinnan aikana havainnut syitä, joiden takia sen olisi muutettavaa näiltä osin arviotaan.

5.1.1   TALOUDELLINEN ETU

| (197) | Komissio arvioi sitä, aiheutuisiko toimenpiteestä Paks II:lle taloudellista etua sen vuoksi, että se omistaisi kaksi uutta Unkarin valtion kokonaan rahoittamaa ydinvoimalayksikköä ja käyttäisi niitä. Komissio arvioi myös sitä, voitaisiinko Paks II:n saaman taloudellisen edun olemassaolo sulkea pois siinä tapauksessa, että Unkarin valtion investointi olisi markkinaehtoinen ja perustuisi kannattavuusajatteluun. |
| --- | --- |

(197)

Komissio arvioi sitä, aiheutuisiko toimenpiteestä Paks II:lle taloudellista etua sen vuoksi, että se omistaisi kaksi uutta Unkarin valtion kokonaan rahoittamaa ydinvoimalayksikköä ja käyttäisi niitä. Komissio arvioi myös sitä, voitaisiinko Paks II:n saaman taloudellisen edun olemassaolo sulkea pois siinä tapauksessa, että Unkarin valtion investointi olisi markkinaehtoinen ja perustuisi kannattavuusajatteluun.

| (198) | Komissio on arviossaan yhtä mieltä Unkarin kanssa siitä markkinataloustoimijatestin käytöstä sen määrittelemiseen, onko jokin investointi markkinapohjainen. Testissä arvioidaan, olisiko markkinasijoittaja investoinut hankkeeseen samoin ehdoin kuin julkinen sijoittaja investointipäätöksen tekoajankohtana (ks. myös johdanto osan 53 ja 54 kappale). |
| --- | --- |

(198)

Komissio on arviossaan yhtä mieltä Unkarin kanssa siitä markkinataloustoimijatestin käytöstä sen määrittelemiseen, onko jokin investointi markkinapohjainen. Testissä arvioidaan, olisiko markkinasijoittaja investoinut hankkeeseen samoin ehdoin kuin julkinen sijoittaja investointipäätöksen tekoajankohtana (ks. myös johdanto osan 53 ja 54 kappale).

| (199) | Testin mukaan kyse on taloudellisesta edusta ja siten valtiontuesta, kun investoinnin odotettu sisäinen korkokanta on matalampi kuin keskimääräisen pääomakustannuksen markkinapohjainen vertailuarvo samalle hankkeelle, sillä järkevä yksityinen sijoittaja ei investoisi sellaisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

(199)

Testin mukaan kyse on taloudellisesta edusta ja siten valtiontuesta, kun investoinnin odotettu sisäinen korkokanta on matalampi kuin keskimääräisen pääomakustannuksen markkinapohjainen vertailuarvo samalle hankkeelle, sillä järkevä yksityinen sijoittaja ei investoisi sellaisissa olosuhteissa.

| (200) | Markkinataloussijoittajaperiaatteen analyysi edellyttää, että todistusaineisto, jota käytetään arvioitaessa sisäistä korkokantaa ja keskimääräistä pääomakustannusta, on samalta ajalta kuin investointipäätös, jotta se kuvastaisi investoijilla kyseisenä ajankohtana olleita tietoja. Komissio muodosti Paks II -hankkeen päätöksentekoprosessista aikajanan määritelläkseen, mitä tietoa investoijien saatavilla oli ja olisi ollut hankkeesta päättämisen hetkellä (64). |
| --- | --- |

(200)

Markkinataloussijoittajaperiaatteen analyysi edellyttää, että todistusaineisto, jota käytetään arvioitaessa sisäistä korkokantaa ja keskimääräistä pääomakustannusta, on samalta ajalta kuin investointipäätös, jotta se kuvastaisi investoijilla kyseisenä ajankohtana olleita tietoja. Komissio muodosti Paks II -hankkeen päätöksentekoprosessista aikajanan määritelläkseen, mitä tietoa investoijien saatavilla oli ja olisi ollut hankkeesta päättämisen hetkellä (64).

64

| (201) | Tämän päätöksen päivämäärään mennessä Paks II ei edelleenkään ole peruuttamattomasti käynnistänyt kahden uuden reaktorin rakennustöitä (65) [...]. Sen vuoksi komissio katsoo, että helmikuussa 2017 saatavilla olleet tiedot, jäljempänä ”vuoden 2017 tiedot”, olisivat kaikkein oleellisimmat markkinataloussijoittajaperiaatteen arvioinnin kannalta, ja niitä olisi pidettävä perusskenaariona. |
| --- | --- |

(201)

Tämän päätöksen päivämäärään mennessä Paks II ei edelleenkään ole peruuttamattomasti käynnistänyt kahden uuden reaktorin rakennustöitä (65) [...]. Sen vuoksi komissio katsoo, että helmikuussa 2017 saatavilla olleet tiedot, jäljempänä ”vuoden 2017 tiedot”, olisivat kaikkein oleellisimmat markkinataloussijoittajaperiaatteen arvioinnin kannalta, ja niitä olisi pidettävä perusskenaariona.

65

| (202) | Paks II:ta koskevat neuvottelut alkoivat kuitenkin jo yli kaksi vuotta aikaisemmin. Jotta markkinataloustoimijatestin tulosten luotettavuus voitaisiin tarkistaa, komissio on laatinut myös erillisen arvion alkuperäisen investointipäätöksen ajankohdasta, ts. EPC-sopimuksen allekirjoittamisesta 9 päivänä joulukuuta 2014, jäljempänä ”vuoden 2014 tiedot”. Komissio toteaa, että saman analyysin tulokset aikaisemmalta ajankohdalta eli alkuperäisen investointipäätöksen ajalta, ovat yhdenmukaiset vuoden 2017 tietojen perusteella tehdyn analyysin kanssa. |
| --- | --- |

(202)

Paks II:ta koskevat neuvottelut alkoivat kuitenkin jo yli kaksi vuotta aikaisemmin. Jotta markkinataloustoimijatestin tulosten luotettavuus voitaisiin tarkistaa, komissio on laatinut myös erillisen arvion alkuperäisen investointipäätöksen ajankohdasta, ts. EPC-sopimuksen allekirjoittamisesta 9 päivänä joulukuuta 2014, jäljempänä ”vuoden 2014 tiedot”. Komissio toteaa, että saman analyysin tulokset aikaisemmalta ajankohdalta eli alkuperäisen investointipäätöksen ajalta, ovat yhdenmukaiset vuoden 2017 tietojen perusteella tehdyn analyysin kanssa.

| (203) | Jotta voitaisiin arvioida, täyttyvätkö markkinataloustoimijatestin ehdot, komissio arvioi teoreettisen keskimääräisen pääomakustannuksen investoinnille, jolla on samanlainen riskiprofiili kuin Paks II:lla. Sen jälkeen komissio vertasi tätä arvioitua markkinapohjaista keskimääräistä pääomakustannusta hankkeen keskimääräiseen pääomakustannukseen ensin perustapausskenaariossa käyttäen vuoden 2017 tietoja ja sitten, laskelman luotettavuuden tarkistamiseksi, käyttäen vuoden 2014 tietoja, jotka olivat oleellisia alkuperäisen investointipäätöksen kannalta. |
| --- | --- |

(203)

Jotta voitaisiin arvioida, täyttyvätkö markkinataloustoimijatestin ehdot, komissio arvioi teoreettisen keskimääräisen pääomakustannuksen investoinnille, jolla on samanlainen riskiprofiili kuin Paks II:lla. Sen jälkeen komissio vertasi tätä arvioitua markkinapohjaista keskimääräistä pääomakustannusta hankkeen keskimääräiseen pääomakustannukseen ensin perustapausskenaariossa käyttäen vuoden 2017 tietoja ja sitten, laskelman luotettavuuden tarkistamiseksi, käyttäen vuoden 2014 tietoja, jotka olivat oleellisia alkuperäisen investointipäätöksen kannalta.

5.1.1.1   
  Komission arvio keskimääräisestä pääomakustannuksesta

Komission arvio keskimääräisestä pääomakustannuksesta

| (204) | Komissio noudattaa kahta Unkarin käyttämää menetelmää keskimääräisen pääomakustannuksen arvioimiseen. Ensimmäinen on vakiomuotoinen alhaalta ylös -lähestymistapa, jossa lasketaan teoreettinen keskimääräinen pääomakustannus arvioimalla kaikkia sen osatekijöitä. Toinen on vertailuanalyysi, joka perustuu vertailuarvoihin, jotka voivat olla relevantteja ja vertailukelpoisia Paks II:n kanssa. Identtisistä menetelmistä huolimatta komission tulokset poikkeavat Unkarin päätelmistä sen vuoksi, että komissio kyseenalaisti tiettyjä Unkarin käyttämiä parametriarvoja ja vertailuarvoja ja kiisti niiden validiteetin. Muut parametrit ja vertailuarvot hyväksyttiin sellaisina kuin Unkari oli niitä ehdottanut. Arviossaan komissio esittää näyttöä jokaisen sellaisen arvon tueksi, joka poikkeaa Unkarin ehdotuksesta. |
| --- | --- |

(204)

Komissio noudattaa kahta Unkarin käyttämää menetelmää keskimääräisen pääomakustannuksen arvioimiseen. Ensimmäinen on vakiomuotoinen alhaalta ylös -lähestymistapa, jossa lasketaan teoreettinen keskimääräinen pääomakustannus arvioimalla kaikkia sen osatekijöitä. Toinen on vertailuanalyysi, joka perustuu vertailuarvoihin, jotka voivat olla relevantteja ja vertailukelpoisia Paks II:n kanssa. Identtisistä menetelmistä huolimatta komission tulokset poikkeavat Unkarin päätelmistä sen vuoksi, että komissio kyseenalaisti tiettyjä Unkarin käyttämiä parametriarvoja ja vertailuarvoja ja kiisti niiden validiteetin. Muut parametrit ja vertailuarvot hyväksyttiin sellaisina kuin Unkari oli niitä ehdottanut. Arviossaan komissio esittää näyttöä jokaisen sellaisen arvon tueksi, joka poikkeaa Unkarin ehdotuksesta.

| (205) | Kummassakin komission arvioinnissa hyödynnetyssä menetelmässä käytetään perustapauksessa vuoden 2017 tietoja ja luotettavuuden arvioimisessa vuoden 2014 tietoja. |
| --- | --- |

(205)

Kummassakin komission arvioinnissa hyödynnetyssä menetelmässä käytetään perustapauksessa vuoden 2017 tietoja ja luotettavuuden arvioimisessa vuoden 2014 tietoja.

| (206) | Koska taloudelliset arviot ovat lähtökohtaisesti suhteellisen epävarmoja, komissio esittää keskimääräisen pääomakustannuksen teoreettiselle markkinapohjaiselle vertailuarvolle vaihteluvälin, jota olisi käytettävä markkinataloustoimijatestissä. |
| --- | --- |

(206)

Koska taloudelliset arviot ovat lähtökohtaisesti suhteellisen epävarmoja, komissio esittää keskimääräisen pääomakustannuksen teoreettiselle markkinapohjaiselle vertailuarvolle vaihteluvälin, jota olisi käytettävä markkinataloustoimijatestissä.

| (207) | Komissio hyväksyi kumpaakin menetelmää käyttäessään hankkeen elinkaaren aikaiseksi keskimääräiseksi velan vipuvaikutustavoitteeksi 40–50 prosenttia, jonka Unkari esitti markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa tutkimuksessa ja taloustutkimuksessa, sillä se katsoi kyseisen luvun vastaavan luotettavia vertailuarvoja. Tässä päätöksessä vipuvaikutuksella tarkoitetaan hankkeen velan ja kokonaispääoman suhdetta. Lisäksi komissio hyväksyi Unkarin yhteisöverokannan, joka on 19 prosenttia. |
| --- | --- |

(207)

Komissio hyväksyi kumpaakin menetelmää käyttäessään hankkeen elinkaaren aikaiseksi keskimääräiseksi velan vipuvaikutustavoitteeksi 40–50 prosenttia, jonka Unkari esitti markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa tutkimuksessa ja taloustutkimuksessa, sillä se katsoi kyseisen luvun vastaavan luotettavia vertailuarvoja. Tässä päätöksessä vipuvaikutuksella tarkoitetaan hankkeen velan ja kokonaispääoman suhdetta. Lisäksi komissio hyväksyi Unkarin yhteisöverokannan, joka on 19 prosenttia.

| (208) | Ennen kuin komissio antoi oman arvionsa, se huomautti seuraavista heikkouksista Unkarin esittämässä keskimääräisen pääomakustannuksen lopullisessa vertailuarvossa:






  a) | Unkarin ehdottamiin kahteen menetelmään perustuvat vaihteluvälit eivät ole täysin yhdenmukaiset. Taloustutkimuksen vertailuarvion tuloksena saatu vaihteluväli [5,9–8,4 %] on suurempi kuin samassa tutkimuksessa alhaalta ylös -lähestymistavalla huomattavasti suuremmilla arvoilla saatu vaihteluväli [6,2–7,0 %]. Unkari ei osoita, miksi kaikkein tarkin keskimääräisen pääomakustannuksen osajoukko olisi rajattava vaihteluväliin [6,2–7,0 %], joka on päällekkäinen vain vertailukohtana toimivan vaihteluvälin alemman osan kanssa. |
| --- | --- | --- |

(208)

Ennen kuin komissio antoi oman arvionsa, se huomautti seuraavista heikkouksista Unkarin esittämässä keskimääräisen pääomakustannuksen lopullisessa vertailuarvossa:

a)

Unkarin ehdottamiin kahteen menetelmään perustuvat vaihteluvälit eivät ole täysin yhdenmukaiset. Taloustutkimuksen vertailuarvion tuloksena saatu vaihteluväli [5,9–8,4 %] on suurempi kuin samassa tutkimuksessa alhaalta ylös -lähestymistavalla huomattavasti suuremmilla arvoilla saatu vaihteluväli [6,2–7,0 %]. Unkari ei osoita, miksi kaikkein tarkin keskimääräisen pääomakustannuksen osajoukko olisi rajattava vaihteluväliin [6,2–7,0 %], joka on päällekkäinen vain vertailukohtana toimivan vaihteluvälin alemman osan kanssa.

| b) | Lisäksi Unkarin markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevaan tutkimukseen ja taloustutkimukseen sisältyvän vertailuanalyysin muuttujien arvot eivät ole yhdenmukaisia samoihin tutkimuksiin sisältyvän ylös -lähestymistavan muuttujien arvojen kanssa (66). |
| --- | --- |

b)

Lisäksi Unkarin markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevaan tutkimukseen ja taloustutkimukseen sisältyvän vertailuanalyysin muuttujien arvot eivät ole yhdenmukaisia samoihin tutkimuksiin sisältyvän ylös -lähestymistavan muuttujien arvojen kanssa (66).

66

| c) | Komissio kumoaa alhaalta ylös -lähestymistavan osalta lähinnä kolme Unkarin käyttämää parametria eli oman pääoman riskipreemion, riskittömän koron ja velkapreemion. Ensiksi ei ole olemassa perustetta sille, miksi edellisten 10 vuoden pääomamarkkinoiden kehitys (jota on käytetty sekä markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa tutkimuksessa että taloustutkimuksessa) olisi asianmukainen vertailukohta Unkarin omien pääomasijoitusten riskipreemiolle. Perusteet sille, miksi historiallista riskipreemiota ei pidä käyttää, liittyvät vuoden 2008 finanssikriisin jälkeiseen markkinakäyttäytymiseen, jonka katsottiin olevan ristiriidassa kriisiä edeltävien ajanjaksojen kanssa (67). Toiseksi Unkarin toisessa selventävässä kirjeessä (ennen menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä) esittämän riskittömän koron viitearvona on käytetty Unkarin valtion forinttimääräisten 15 vuoden joukkovelkakirjalainojen tuottoa eli 3,8 prosenttia, joka oli voimassa marras- ja joulukuussa 2014. Komissio kuitenkin katsoo, että Unkarin valtion joukkovelkakirjalainojen tuoton suurten vaihteluiden vuoksi on tarkoituksenmukaisempaa laskea keskimääräinen tuotto, joka perustuu kuukausittaista tuottoa koskeviin, saatavilla oleviin tietoihin investointipäätöstä edeltävältä kokonaiselta kalenterivuodelta. Kolmanneksi Unkari käyttää OECD:n euroon perustuvaa markkinaviitekorkoa (Commercial Interest Reference Rate, CIRR) 18 vuotta kestävälle hankkeelle Paks II:n velkapreemion korvikemuuttujana. Kuten Unkari huomauttaa markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa tutkimuksessa, OECD:n markkinaviitekorko on kuitenkin laskettu sellaisten sääntöjen perusteella, joiden mukaan vientiluottoa ja kauppaan liittyvää tukea voidaan käyttää ydinvoimahankkeiden rahoittamiseen. Vientiluottoihin mahdollisesti liittyvää valtiontukea koskevat epäilyt saattavat kuitenkin vääristää velkapreemion markkinavertailua. |
| --- | --- |

c)

Komissio kumoaa alhaalta ylös -lähestymistavan osalta lähinnä kolme Unkarin käyttämää parametria eli oman pääoman riskipreemion, riskittömän koron ja velkapreemion. Ensiksi ei ole olemassa perustetta sille, miksi edellisten 10 vuoden pääomamarkkinoiden kehitys (jota on käytetty sekä markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa tutkimuksessa että taloustutkimuksessa) olisi asianmukainen vertailukohta Unkarin omien pääomasijoitusten riskipreemiolle. Perusteet sille, miksi historiallista riskipreemiota ei pidä käyttää, liittyvät vuoden 2008 finanssikriisin jälkeiseen markkinakäyttäytymiseen, jonka katsottiin olevan ristiriidassa kriisiä edeltävien ajanjaksojen kanssa (67). Toiseksi Unkarin toisessa selventävässä kirjeessä (ennen menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä) esittämän riskittömän koron viitearvona on käytetty Unkarin valtion forinttimääräisten 15 vuoden joukkovelkakirjalainojen tuottoa eli 3,8 prosenttia, joka oli voimassa marras- ja joulukuussa 2014. Komissio kuitenkin katsoo, että Unkarin valtion joukkovelkakirjalainojen tuoton suurten vaihteluiden vuoksi on tarkoituksenmukaisempaa laskea keskimääräinen tuotto, joka perustuu kuukausittaista tuottoa koskeviin, saatavilla oleviin tietoihin investointipäätöstä edeltävältä kokonaiselta kalenterivuodelta. Kolmanneksi Unkari käyttää OECD:n euroon perustuvaa markkinaviitekorkoa (Commercial Interest Reference Rate, CIRR) 18 vuotta kestävälle hankkeelle Paks II:n velkapreemion korvikemuuttujana. Kuten Unkari huomauttaa markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa tutkimuksessa, OECD:n markkinaviitekorko on kuitenkin laskettu sellaisten sääntöjen perusteella, joiden mukaan vientiluottoa ja kauppaan liittyvää tukea voidaan käyttää ydinvoimahankkeiden rahoittamiseen. Vientiluottoihin mahdollisesti liittyvää valtiontukea koskevat epäilyt saattavat kuitenkin vääristää velkapreemion markkinavertailua.

67

| d) | Lopuksi Unkari ei tarkastele arvioiden luotettavuutta riittävän tarkasti. Ydinvoimalaitoksiin liittyvää lisäriskiä ei ole otettu erikseen huomioon arvioissa eikä myöskään käytetty herkkyysanalyysissä. Tämä on tärkeää, sillä sähkön tuotantoon ydinvoimalla saattaa sisältyä erilaisia, potentiaalisesti suurempia riskejä kuin muuntyyppiseen sähköntuotantoteknologiaan (68), (69). |
| --- | --- |

d)

Lopuksi Unkari ei tarkastele arvioiden luotettavuutta riittävän tarkasti. Ydinvoimalaitoksiin liittyvää lisäriskiä ei ole otettu erikseen huomioon arvioissa eikä myöskään käytetty herkkyysanalyysissä. Tämä on tärkeää, sillä sähkön tuotantoon ydinvoimalla saattaa sisältyä erilaisia, potentiaalisesti suurempia riskejä kuin muuntyyppiseen sähköntuotantoteknologiaan (68), (69).

68

69

Ensimmäinen menetelmä: alhaalta ylös -lähestymistapa

Ensimmäinen menetelmä: alhaalta ylös -lähestymistapa

| (209) | Alhaalta ylös -lähestymistavassa käytetään keskimääräistä pääomakustannusta koskevia vakiomuotoisia kaavoja (joita myös Unkari on käyttänyt) ja arvioidaan sen parametreja seuraavasti:






  D ja E tarkoittavat velan ja pääoman arvoja, Rd
  tarkoittaa velan kustannuksia ja Re
  ja pääoman kustannuksia, ja t on yhteisöverokanta, joka on Unkarissa 19 prosenttia. Tämä kaava perustuu sen parametrien odotettuihin arvoihin. Rd
  ja Re
  tarkoittavat velan ja pääoman kustannuksia investointipäätösten tekohetkellä, eivät historiallisia kustannuksia. |
| --- | --- |

(209)

Alhaalta ylös -lähestymistavassa käytetään keskimääräistä pääomakustannusta koskevia vakiomuotoisia kaavoja (joita myös Unkari on käyttänyt) ja arvioidaan sen parametreja seuraavasti:

Image 14

D ja E tarkoittavat velan ja pääoman arvoja, Rd
  tarkoittaa velan kustannuksia ja Re
  ja pääoman kustannuksia, ja t on yhteisöverokanta, joka on Unkarissa 19 prosenttia. Tämä kaava perustuu sen parametrien odotettuihin arvoihin. Rd
  ja Re
  tarkoittavat velan ja pääoman kustannuksia investointipäätösten tekohetkellä, eivät historiallisia kustannuksia.

D

E

Rd

Re

t

Rd

Re

| (210) | Velan kustannukset puolestaan määräytyvät seuraavalla kaavalla (jota myös Unkari on käyttänyt):





  jossa Rf
  on riskitöntä korko markkinoilla ja (Rd
   – Rf
  ) on markkinoiden joukkovelkakirjapreemio. |
| --- | --- |

(210)

Velan kustannukset puolestaan määräytyvät seuraavalla kaavalla (jota myös Unkari on käyttänyt):

Image 15

jossa Rf
  on riskitöntä korko markkinoilla ja (Rd
   – Rf
  ) on markkinoiden joukkovelkakirjapreemio.

Rf

Rd

Rf

| (211) | Pääoman kustannukset puolestaan määritellään vakiomuotoisella CAPM-kaavalla (jota myös Unkari on käyttänyt) (70):





  jossa Rf
  on riskitön korko markkinoilla, on pääomamarkkinoiden riskipreemio, ja β (beeta) mittaa hankkeen epäsystemaattista riskiä. |
| --- | --- |

(211)

Pääoman kustannukset puolestaan määritellään vakiomuotoisella CAPM-kaavalla (jota myös Unkari on käyttänyt) (70):

70

Image 16

jossa Rf
  on riskitön korko markkinoilla, on pääomamarkkinoiden riskipreemio, ja β (beeta) mittaa hankkeen epäsystemaattista riskiä.

Rf

β

| (212) | Komissio hyväksyy seuraavat arvot keskimääräisen pääomakustannuksen laskemisessa käytettyjä parametreja varten:






  — | Komissio käyttää riskittömän koron korvikemuuttujana Unkarin valtion forinttimääräisten 15 vuoden joukkovelkakirjalainojen korkoa, sillä tämä oli Unkarin valtion pisin liikkeeseen laskema joukkovelkakirja. Kuukausikoron volatiliteetti oli erittäin suurta ajanjaksona, jolloin Paks II:n alkuperäinen investointipäätös tehtiin. Sen vuoksi pelkästään yhtä kuukautta vastaavan arvon valitseminen saattaisi johtaa epäluotettavaan tulokseen. Se ei kuvaisi todellisuutta ja näin kauaskantoisen päätöksen monitahoisuutta, kun investoijat pyrkivät saamaan mahdollisimman kokonaisvaltaista tietoa. Sen vuoksi komissio käyttää 12 kalenterikuukauden keskiarvoa kohdeajankohtaa edeltävältä ajalta, kun taas Unkari on käyttänyt investointipäätöstä välittömästi edeltävän kuukauden korkotasoa (71). |
| --- | --- | --- |

(212)

Komissio hyväksyy seuraavat arvot keskimääräisen pääomakustannuksen laskemisessa käytettyjä parametreja varten:

—

Komissio käyttää riskittömän koron korvikemuuttujana Unkarin valtion forinttimääräisten 15 vuoden joukkovelkakirjalainojen korkoa, sillä tämä oli Unkarin valtion pisin liikkeeseen laskema joukkovelkakirja. Kuukausikoron volatiliteetti oli erittäin suurta ajanjaksona, jolloin Paks II:n alkuperäinen investointipäätös tehtiin. Sen vuoksi pelkästään yhtä kuukautta vastaavan arvon valitseminen saattaisi johtaa epäluotettavaan tulokseen. Se ei kuvaisi todellisuutta ja näin kauaskantoisen päätöksen monitahoisuutta, kun investoijat pyrkivät saamaan mahdollisimman kokonaisvaltaista tietoa. Sen vuoksi komissio käyttää 12 kalenterikuukauden keskiarvoa kohdeajankohtaa edeltävältä ajalta, kun taas Unkari on käyttänyt investointipäätöstä välittömästi edeltävän kuukauden korkotasoa (71).

71

| — | Kuten johdanto-osan 208 c kappaleessa esitetään, Unkarin käyttämät historialliset markkina(pääoma)riskipreemiot eivät sovellu arvioinnin pohjaksi, ja sen vuoksi komissio määritti pääomariskipreemion laskemalla kahden finanssi- ja liikemaailmassa laajasti tunnetun lähteen pääomariskipreemioiden aritmeettisen keskiarvon.






  — | Pääasiallisena tietolähteenä on käytetty pääomariskipreemioiden maailmanlaajuista tietokantaa, jonka on kehittänyt New Yorkin yliopiston professori Aswath Damodaran, jäljempänä ”Damodaranin riskipreemiotietokanta”
   (72). |
| --- | --- | --- |

—

Kuten johdanto-osan 208 c kappaleessa esitetään, Unkarin käyttämät historialliset markkina(pääoma)riskipreemiot eivät sovellu arvioinnin pohjaksi, ja sen vuoksi komissio määritti pääomariskipreemion laskemalla kahden finanssi- ja liikemaailmassa laajasti tunnetun lähteen pääomariskipreemioiden aritmeettisen keskiarvon.

—

Pääasiallisena tietolähteenä on käytetty pääomariskipreemioiden maailmanlaajuista tietokantaa, jonka on kehittänyt New Yorkin yliopiston professori Aswath Damodaran, jäljempänä ”Damodaranin riskipreemiotietokanta”
   (72).

72

| — | Toinen käytetty tietokanta on markkinariskipreemioiden tietokanta, jonka on laatinut Navarran yliopiston IESE Business Schoolin professori Fernandez (73). |
| --- | --- |

—

Toinen käytetty tietokanta on markkinariskipreemioiden tietokanta, jonka on laatinut Navarran yliopiston IESE Business Schoolin professori Fernandez (73).

73

Havainnoista esitetään yhteenveto alla (taulukko 6).

Taulukko 6

Taulukko 6

Pääomariskipreemio – Unkari

Pääomariskipreemio – Unkari

| | Joulukuu 2014 | Helmikuu 2017 |
| --- | --- | --- |
| Pääomariskipreemio (Damodaran) | 8,84 | 8,05 |
| Pääomariskipreemio (Fernandez) | 8,30 | 8,10 |
| Keskimääräinen pääomariskipreemio | 8,57 | 8,08 |

Joulukuu 2014

Helmikuu 2017

Pääomariskipreemio (Damodaran)

8,84

8,05

Pääomariskipreemio (Fernandez)

8,30

8,10

Keskimääräinen pääomariskipreemio

8,57

8,08

| — | Beetakertoimen arvion osalta komissio hyväksyi Unkarin toimittamassa markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa lausunnossa ehdottamaa arvoa 0,92
   (74). |
| --- | --- |

—

Beetakertoimen arvion osalta komissio hyväksyi Unkarin toimittamassa markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa lausunnossa ehdottamaa arvoa 0,92
   (74).

74

| — | Velan kustannukset ennen veroja muodostuisivat Unkarin riskittömästä korosta (kohdeajankohtaa edeltävän 12 kalenterikuukauden keskiarvo), johon on lisätty valtion joukkovelkakirjalainojen päälle tuleva kaupallinen velkariskipreemio, 2,26 prosenttia, joka mittaa maan velkariskipreemiota (75). |
| --- | --- |

—

Velan kustannukset ennen veroja muodostuisivat Unkarin riskittömästä korosta (kohdeajankohtaa edeltävän 12 kalenterikuukauden keskiarvo), johon on lisätty valtion joukkovelkakirjalainojen päälle tuleva kaupallinen velkariskipreemio, 2,26 prosenttia, joka mittaa maan velkariskipreemiota (75).

75

| — | Hankkeen velan vipuvaikutukselle oletettiin kaksi arvoa, 50 prosenttia ja 40 prosenttia, joita Unkari esitti sekä markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa tutkimuksessa että taloustutkimuksessa. |
| --- | --- |

—

Hankkeen velan vipuvaikutukselle oletettiin kaksi arvoa, 50 prosenttia ja 40 prosenttia, joita Unkari esitti sekä markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa tutkimuksessa että taloustutkimuksessa.

| (213) | Johdanto-osan 212 kappaleessa mainitut keskimääräisen pääomakustannuksen lähtötiedot ja niistä johdetut keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluvälit on koottu taulukkoon 7. Kukin arvioinnin kannalta oleellinen ajanjakso on omassa sarakkeessaan.

  Taulukko 7


  Keskimääräisen pääomakustannuksen alhaalta ylös -laskenta








  TIEDOT | Joulukuu 2014 | Helmikuu 2017 |
| --- | --- | --- | --- |
| Unkarin riskitön korko | 5,30  % | 3,45  % |
| Unkarin pääomariskipreemio | 8,57  % | 8,08  % |
| Beetakerroin | 0,92 | 0,92 |
| Oman pääoman tuotto | 13,19  % | 10,88  % |
| Unkarin valtion joukkovelkakirjalainojen tuoton päälle tuleva kaupallinen velkariskipreemio | 2,26  % | 2,26  % |
| Velan tuotto ennen veroja | 7,56  % | 5,71  % |
| Yhteisöverokanta | 19 % | 19 % |
| Velan tuotto verojen jälkeen | 6,12  % | 4,63  % |
| Vipuvaikutus (D/(D+E)) – Skenaario I | 50 % | 50 % |
| Vipuvaikutus (D/(D+E)) – Skenaario II | 40 % | 40 % |
| Keskimääräinen pääomakustannus vipuvaikutuksella I | 9,66  % | 7,75  % |
| Keskimääräinen pääomakustannus vipuvaikutuksella II | 10,36  % | 8,38  % |
| Keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluväli | 9,66 –10,36  % | 7,75 –8,38  % |

(213)

Johdanto-osan 212 kappaleessa mainitut keskimääräisen pääomakustannuksen lähtötiedot ja niistä johdetut keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluvälit on koottu taulukkoon 7. Kukin arvioinnin kannalta oleellinen ajanjakso on omassa sarakkeessaan.

Taulukko 7

Taulukko 7

Keskimääräisen pääomakustannuksen alhaalta ylös -laskenta

Keskimääräisen pääomakustannuksen alhaalta ylös -laskenta

TIEDOT

Joulukuu 2014

Helmikuu 2017

Unkarin riskitön korko

5,30  %

3,45  %

Unkarin pääomariskipreemio

8,57  %

8,08  %

Beetakerroin

0,92

0,92

Oman pääoman tuotto

13,19  %

10,88  %

Unkarin valtion joukkovelkakirjalainojen tuoton päälle tuleva kaupallinen velkariskipreemio

2,26  %

2,26  %

Velan tuotto ennen veroja

7,56  %

5,71  %

Yhteisöverokanta

19 %

19 %

Velan tuotto verojen jälkeen

6,12  %

4,63  %

Vipuvaikutus (D/(D+E)) – Skenaario I

50 %

50 %

Vipuvaikutus (D/(D+E)) – Skenaario II

40 %

40 %

Keskimääräinen pääomakustannus vipuvaikutuksella I

9,66  %

7,75  %

Keskimääräinen pääomakustannus vipuvaikutuksella II

10,36  %

8,38  %

Keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluväli

9,66 –10,36  %

7,75 –8,38  %

| (214) | Taulukossa 7 esitetyt keskimääräisen pääomakustannuksen osatekijät antavat keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluväliksi [9,66–10,36 %] joulukuulle 2014 ja [7,75–8,38 %] helmikuulla 2017 (76). On kuitenkin huomattava, että ainoa alakohtainen lähtötieto näissä laskelmissa on alan beetakerroin (0,92). Tämän seurauksena on epätodennäköistä, että laskelmat sisältäisivät täyden preemion, joka liittyy ydinvoimahankkeiden suurempaan riskiin (ks. alaviite 68), ja tämän vuoksi se olisi katsottava todellisen riskin alarajana. |
| --- | --- |

(214)

Taulukossa 7 esitetyt keskimääräisen pääomakustannuksen osatekijät antavat keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluväliksi [9,66–10,36 %] joulukuulle 2014 ja [7,75–8,38 %] helmikuulla 2017 (76). On kuitenkin huomattava, että ainoa alakohtainen lähtötieto näissä laskelmissa on alan beetakerroin (0,92). Tämän seurauksena on epätodennäköistä, että laskelmat sisältäisivät täyden preemion, joka liittyy ydinvoimahankkeiden suurempaan riskiin (ks. alaviite 68), ja tämän vuoksi se olisi katsottava todellisen riskin alarajana.

76

Toinen menetelmä: vertailuanalyysi

Toinen menetelmä: vertailuanalyysi

| (215) | Komissio on Unkarin kanssa samaa mieltä siitä, että vaihtoehtoinen tapa oikean vaihteluvälin löytämiseksi markkinaehtoiselle keskimääräiselle pääomakustannukselle on verrata sitä Paks II -hankkeeseen verrattavissa oleviin vertailuarvoihin. Johdanto-osan a kappaleessa esitetyistä syistä komissio ei kuitenkaan pitänyt Unkarin viranomaisten esittämiä vertailuarvoja ja vaihteluvälejä riittävän luotettavina. Tämän vuoksi komissio on kehittänyt oman vertailuanalyysinsä, jossa johdetaan Damodaranin tietokantaan (77), (78), perustuva ala- ja maakohtainen keskimääräisen pääomakustannuksen vertailuarvo käyttämällä sekä vuoden 2017 että vuoden 2014 tietoja. |
| --- | --- |

(215)

Komissio on Unkarin kanssa samaa mieltä siitä, että vaihtoehtoinen tapa oikean vaihteluvälin löytämiseksi markkinaehtoiselle keskimääräiselle pääomakustannukselle on verrata sitä Paks II -hankkeeseen verrattavissa oleviin vertailuarvoihin. Johdanto-osan a kappaleessa esitetyistä syistä komissio ei kuitenkaan pitänyt Unkarin viranomaisten esittämiä vertailuarvoja ja vaihteluvälejä riittävän luotettavina. Tämän vuoksi komissio on kehittänyt oman vertailuanalyysinsä, jossa johdetaan Damodaranin tietokantaan (77), (78), perustuva ala- ja maakohtainen keskimääräisen pääomakustannuksen vertailuarvo käyttämällä sekä vuoden 2017 että vuoden 2014 tietoja.

77

78

| (216) | Tämä lähestymistapa muodostuu seuraavasta kolmesta vaiheesta (kaikkien kolmen vaiheen luvut on laskettu erikseen joulukuulle 2014 ja helmikuulle 2017):






  a) | Ensimmäisessä vaiheessa käytetään Damodaranin alakohtaista keskimääräisten pääomakustannusten Länsi-Eurooppaa koskevaa tietokantaa, jotta voidaan määrittää velan ja pääoman kustannukset aloilla, joiden voidaan katsoa olevan hyviä vertailukohtia ydinvoimaenergian tuotantoalalle (79).
  Ydinvoimaenergiatuotannon vertailukohtina käytettiin vuoden 2017 tietokannasta aloja ”vihreät ja uusiutuvat energianlähteet”, ”sähkö” ja ”yleishyödykkeet” ja vuoden 2014 tietokannasta aloja ”sähkö” ja ”yleishyödykkeet”
   (80). Näihin aloihin perusteella laskettuja velan ja pääoman kustannusarvoja voidaan pitää varovaisina arvioina Paksin ydinvoimalaitokselle kahdesta syystä. Damodaranin tietokannassa ei ensinnäkään eritellä säänneltyjä ja sääntelemättömiä segmenttejä näiden alojen sisällä. Paks II kuuluu sääntelemättömään segmenttiin, mikä tarkoittaa suurempaa riskiä ja sen vuoksi suurempia velan ja pääoman kustannuksia kuin saman alan säännellyillä yrityksillä. Toiseksi suuresta koostaan johtuen ydinvoimalaitokset ovat riskialttiimpia kuin keskimääräiset sähköntuotanto- tai muut yleishyödylliset yritykset (81).
  Taulukossa 8 esitetään velan ja pääoman kustannukset ennen veroja sellaisina kuin ne on otettu suoraan Damodaranin tietokannasta Länsi-Euroopan osalta sekä alakohtaiset beetakertoimet (82). Taulukossa esitetään myös näiden alojen osalta alojen välinen keskiarvoluku (83).

  Taulukko 8


  Alakohtaiset velan kustannukset (ennen veroja) ja pääoman kustannukset Länsi-Euroopassa











  Vuosi | Kustannus | Vihreä ja uusiutuva energia | Sähkö | Yleishyödykkeet | Tuotanto ja yleishyödykkeet (keskiarvo) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Velka | — | 5,90  % | 5,40  % | 5,65  % |
| Pääoma | — | 9,92  % | 9,84  % | 9,88  % |
| β | — | 1,09 | 1,08 | |
| 2017 | Velka | 4,41  % | 3,96  % | 3,96  % | 4,11  % |
| Pääoma | 9,31  % | 9,82  % | 9,82  % | 9,65  % |
| β | 1,01 | 1,08 | 1,08 | |

(216)

Tämä lähestymistapa muodostuu seuraavasta kolmesta vaiheesta (kaikkien kolmen vaiheen luvut on laskettu erikseen joulukuulle 2014 ja helmikuulle 2017):

a)

Ensimmäisessä vaiheessa käytetään Damodaranin alakohtaista keskimääräisten pääomakustannusten Länsi-Eurooppaa koskevaa tietokantaa, jotta voidaan määrittää velan ja pääoman kustannukset aloilla, joiden voidaan katsoa olevan hyviä vertailukohtia ydinvoimaenergian tuotantoalalle (79).

79

Ydinvoimaenergiatuotannon vertailukohtina käytettiin vuoden 2017 tietokannasta aloja ”vihreät ja uusiutuvat energianlähteet”, ”sähkö” ja ”yleishyödykkeet” ja vuoden 2014 tietokannasta aloja ”sähkö” ja ”yleishyödykkeet”
   (80). Näihin aloihin perusteella laskettuja velan ja pääoman kustannusarvoja voidaan pitää varovaisina arvioina Paksin ydinvoimalaitokselle kahdesta syystä. Damodaranin tietokannassa ei ensinnäkään eritellä säänneltyjä ja sääntelemättömiä segmenttejä näiden alojen sisällä. Paks II kuuluu sääntelemättömään segmenttiin, mikä tarkoittaa suurempaa riskiä ja sen vuoksi suurempia velan ja pääoman kustannuksia kuin saman alan säännellyillä yrityksillä. Toiseksi suuresta koostaan johtuen ydinvoimalaitokset ovat riskialttiimpia kuin keskimääräiset sähköntuotanto- tai muut yleishyödylliset yritykset (81).

80

81

Taulukossa 8 esitetään velan ja pääoman kustannukset ennen veroja sellaisina kuin ne on otettu suoraan Damodaranin tietokannasta Länsi-Euroopan osalta sekä alakohtaiset beetakertoimet (82). Taulukossa esitetään myös näiden alojen osalta alojen välinen keskiarvoluku (83).

82

83

Taulukko 8

Taulukko 8

Alakohtaiset velan kustannukset (ennen veroja) ja pääoman kustannukset Länsi-Euroopassa

Alakohtaiset velan kustannukset (ennen veroja) ja pääoman kustannukset Länsi-Euroopassa

Vuosi

Kustannus

Vihreä ja uusiutuva energia

Sähkö

Yleishyödykkeet

Tuotanto ja yleishyödykkeet (keskiarvo)

2014

Velka

—

5,90  %

5,40  %

5,65  %

Pääoma

—

9,92  %

9,84  %

9,88  %

β

—

1,09

1,08

2017

Velka

4,41  %

3,96  %

3,96  %

4,11  %

Pääoma

9,31  %

9,82  %

9,82  %

9,65  %

β

1,01

1,08

1,08

| b) | Toisessa vaiheessa käytetään Damodaranin riskipreemiotietokantaa Unkarin tarvitsemien velan ja pääoman keskiarvopreemioiden laskemiseen suhteessa muihin Länsi-Euroopan maihin, jotka kuuluvat alaryhmään ”Kehittynyt Eurooppa” (katso alaviite 77) taulukko 9. Tämän alaryhmän yritykset toimivat taulukossa 8 esitetyillä aloilla ja sisältyvät alakohtaiseen keskimääräisten pääomakustannusten tietokantaan (84). Tämä lisätään ensimmäisessä vaiheessa (a) esitettyihin velan ja pääoman kustannuslukuihin.

  Taulukko 9


  Unkarin riskipreemiot










  (%) |
| --- | --- |
| Vuosi | Riskipreemio | Kehittynyt Eurooppaa | Unkari | Erotus |
| 2014 | Maakohtainen riskipreemio (joukkovelkakirjalainat) | 0,99 | 2,56 | 1,57 |
| Maakohtainen riskipreemio (pääoma) | 1,48 | 3,84 | 2,36 |
| 2017 | Maakohtainen riskipreemio (joukkovelkakirjalainat) | 1,06 | 1,92 | 0,86 |
| Maakohtainen riskipreemio (pääoma) | 1,30 | 2,36 | 1,06 |

b)

Toisessa vaiheessa käytetään Damodaranin riskipreemiotietokantaa Unkarin tarvitsemien velan ja pääoman keskiarvopreemioiden laskemiseen suhteessa muihin Länsi-Euroopan maihin, jotka kuuluvat alaryhmään ”Kehittynyt Eurooppa” (katso alaviite 77) taulukko 9. Tämän alaryhmän yritykset toimivat taulukossa 8 esitetyillä aloilla ja sisältyvät alakohtaiseen keskimääräisten pääomakustannusten tietokantaan (84). Tämä lisätään ensimmäisessä vaiheessa (a) esitettyihin velan ja pääoman kustannuslukuihin.

84

Taulukko 9

Taulukko 9

Unkarin riskipreemiot

Unkarin riskipreemiot

(%)

Vuosi

Riskipreemio

Kehittynyt Eurooppaa

Unkari

Erotus

2014

Maakohtainen riskipreemio (joukkovelkakirjalainat)

0,99

2,56

1,57

Maakohtainen riskipreemio (pääoma)

1,48

3,84

2,36

2017

Maakohtainen riskipreemio (joukkovelkakirjalainat)

1,06

1,92

0,86

Maakohtainen riskipreemio (pääoma)

1,30

2,36

1,06

| c) | Kolmannessa vaiheessa Unkarin maakohtaisten riskipreemioiden erotus, joka on määritetty toisessa vaiheessa (b), lisätään ensimmäisessä vaiheessa (a) saatuihin velan ja pääoman kustannuksiin. Lopputuloksena saadaan Unkarin velan ja pääoman kustannusluvut (85). Tämän jälkeen johdetaan keskimääräinen pääomakustannus kahdelle vipuvaikutustasolle, joita Unkarin viranomaiset ovat ehdottaneet. Taulukossa 10 tiivistetään tämän tulokset.

  Taulukko 10


  Unkarin velan ja pääoman kustannukset ja keskimääräinen pääomakustannus (*6)













  (%) |
| --- | --- |
| Vuosi | Kustannus | D/
  (D+E) | Vihreä ja uusiutuva energia | Sähkö | Yleishyödykkeet | Tuotanto ja yleishyödykkeet (keskiarvo) |
| 2014 | Velka ennen veroja | | | 7,47 | 6,97 | 7,22 |
| Velka verojen jälkeen | | | 6,05 | 5,65 | 5,85 |
| Oma pääoma | | | 12,50 | 12,40 | 12,45 |
| Keskimääräinen pääomakustannus | 50 | | 9,28 | 9,02 | 9,15 |
| Keskimääräinen pääomakustannus | 40 | | 9,92 | 9,70 | 9,81 |
| 2017 | Velka ennen veroja | | 5,27 | 4,82 | 4,82 | 4,97 |
| Velka verojen jälkeen | | 4,27 | 3,91 | 3,91 | 4,03 |
| Oma pääoma | | 10,38 | 10,97 | 10,97 | 10,77 |
| Keskimääräinen pääomakustannus | 50 | 7,32 | 7,44 | 7,44 | 7,40 |
| Keskimääräinen pääomakustannus | 40 | 7,93 | 8,15 | 8,14 | 8,07 |

c)

Kolmannessa vaiheessa Unkarin maakohtaisten riskipreemioiden erotus, joka on määritetty toisessa vaiheessa (b), lisätään ensimmäisessä vaiheessa (a) saatuihin velan ja pääoman kustannuksiin. Lopputuloksena saadaan Unkarin velan ja pääoman kustannusluvut (85). Tämän jälkeen johdetaan keskimääräinen pääomakustannus kahdelle vipuvaikutustasolle, joita Unkarin viranomaiset ovat ehdottaneet. Taulukossa 10 tiivistetään tämän tulokset.

85

Taulukko 10

Taulukko 10

Unkarin velan ja pääoman kustannukset ja keskimääräinen pääomakustannus (*6)

Unkarin velan ja pääoman kustannukset ja keskimääräinen pääomakustannus (*6

(%)

Vuosi

Kustannus

D/

(D+E)

Vihreä ja uusiutuva energia

Sähkö

Yleishyödykkeet

Tuotanto ja yleishyödykkeet (keskiarvo)

2014

Velka ennen veroja

7,47

6,97

7,22

Velka verojen jälkeen

6,05

5,65

5,85

Oma pääoma

12,50

12,40

12,45

Keskimääräinen pääomakustannus

50

9,28

9,02

9,15

Keskimääräinen pääomakustannus

40

9,92

9,70

9,81

2017

Velka ennen veroja

5,27

4,82

4,82

4,97

Velka verojen jälkeen

4,27

3,91

3,91

4,03

Oma pääoma

10,38

10,97

10,97

10,77

Keskimääräinen pääomakustannus

50

7,32

7,44

7,44

7,40

Keskimääräinen pääomakustannus

40

7,93

8,15

8,14

8,07

| (217) | Tämän menetelmän mukainen Paks II -hankkeen keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluväli on 9,15–9,81 prosenttia investointipäätöksen alkuperäisen tekopäivän osalta joulukuussa 2014 ja 7,40–8,07 prosenttia helmikuun 2017 osalta. Vaihteluvälin perusteena ovat velkavipuarvot, jotka vaihtelevat 40 prosentista 50 prosenttiin markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevan tutkimuksen mukaisesti. On myös huomattava, että vuoden 2014 keskimääräisen pääomakustannuksen alarajaa, joka on 9,15 prosenttia, olisi todennäköisesti mukautettava ylöspäin, jos tiedot vihreästä ja uusiutuvasta energiasta olisivat saatavilla vuodelta 2014. Lisäksi ydinvoimalaitoksia koskevan lisäriskipreemion (ks. alaviite 68) sisällyttäminen laskelmaan korottaisi molempia vaihteluvälejä. |
| --- | --- |

(217)

Tämän menetelmän mukainen Paks II -hankkeen keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluväli on 9,15–9,81 prosenttia investointipäätöksen alkuperäisen tekopäivän osalta joulukuussa 2014 ja 7,40–8,07 prosenttia helmikuun 2017 osalta. Vaihteluvälin perusteena ovat velkavipuarvot, jotka vaihtelevat 40 prosentista 50 prosenttiin markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevan tutkimuksen mukaisesti. On myös huomattava, että vuoden 2014 keskimääräisen pääomakustannuksen alarajaa, joka on 9,15 prosenttia, olisi todennäköisesti mukautettava ylöspäin, jos tiedot vihreästä ja uusiutuvasta energiasta olisivat saatavilla vuodelta 2014. Lisäksi ydinvoimalaitoksia koskevan lisäriskipreemion (ks. alaviite 68) sisällyttäminen laskelmaan korottaisi molempia vaihteluvälejä.

Keskimääräistä pääomakustannusta koskevat päätelmät

Keskimääräistä pääomakustannusta koskevat päätelmät

| (218) | Keskimääräistä pääomakustannusta koskevan markkinapohjaisen vertailuarvon määrittämisessä käytetyt kaksi menetelmää johtavat päällekkäisiin vaihteluväleihin. Yleisesti ottaen vuotta 2017 koskevat arvot ovat keskimäärin alhaisemmat kuin vuotta 2014 koskevat arvot, mikä kuvastaa markkinoiden analyysia Unkarin riskittömästä korosta. Keskeiset vaihteluvälit on koottu taulukkoon 11.

  Taulukko 11


  Tiivistelmä keskimääräisestä pääomakustannuksesta








  (%) |
| --- | --- |
| | Joulukuu 2014 | Helmikuu 2017 |
| Alhaalta ylös -lähestymistapa | 9,66 –10,36 | 7,75 –8,38 |
| Vertailuanalyysi | 9,15 –9,81 | 7,40 –8,07 |
| Kokonaisvaihteluväli | 9,15 –10,36 | 7,40 –8,38 |
| Keskikohta | 9,76 | 7,89 |

(218)

Keskimääräistä pääomakustannusta koskevan markkinapohjaisen vertailuarvon määrittämisessä käytetyt kaksi menetelmää johtavat päällekkäisiin vaihteluväleihin. Yleisesti ottaen vuotta 2017 koskevat arvot ovat keskimäärin alhaisemmat kuin vuotta 2014 koskevat arvot, mikä kuvastaa markkinoiden analyysia Unkarin riskittömästä korosta. Keskeiset vaihteluvälit on koottu taulukkoon 11.

Taulukko 11

Taulukko 11

Tiivistelmä keskimääräisestä pääomakustannuksesta

Tiivistelmä keskimääräisestä pääomakustannuksesta

(%)

Joulukuu 2014

Helmikuu 2017

Alhaalta ylös -lähestymistapa

9,66 –10,36

7,75 –8,38

Vertailuanalyysi

9,15 –9,81

7,40 –8,07

Kokonaisvaihteluväli

9,15 –10,36

7,40 –8,38

Keskikohta

9,76

7,89

| (219) | Taulukossa 11 esitetään pääomakustannusten painotetuksi keskiarvoksi luku välillä 9,15–10,36 % alkuperäisen investointipäivämäärän tiedoilla joulukuussa 2014 ja helmikuun 2017 tiedoilla luku välillä 7,40–8,38 %. Kaikkia näitä keskimääräistä pääomakustannusta kuvaavia arvoja olisi pidettävänä varovaisina, sillä ne eivät sisällä mahdollista riskipreemiota, jota ydinvoimalaitoshankkeet edellyttävät (86). |
| --- | --- |

(219)

Taulukossa 11 esitetään pääomakustannusten painotetuksi keskiarvoksi luku välillä 9,15–10,36 % alkuperäisen investointipäivämäärän tiedoilla joulukuussa 2014 ja helmikuun 2017 tiedoilla luku välillä 7,40–8,38 %. Kaikkia näitä keskimääräistä pääomakustannusta kuvaavia arvoja olisi pidettävänä varovaisina, sillä ne eivät sisällä mahdollista riskipreemiota, jota ydinvoimalaitoshankkeet edellyttävät (86).

86

5.1.1.2   
  Komission arvio hankkeen sisäisestä korkokannasta

Komission arvio hankkeen sisäisestä korkokannasta

| (220) | Komissio käytti hankkeen sisäistä korkokantaa arvioidessaan Unkarin toimittamaa rahoitusmallia. Erityisesti komissio hyväksyi rahoitusmallissa käytetyn menetelmän sekä mallissa käytetyt tiedot lukuun ottamatta sähkön hintaennustetta tarkastellun keskeisen skenaarion osalta. Komissio kuitenkin huomauttaa seuraavaa:






  a) | Sisäisen korkokannan arvo on erittäin herkkä muuttumaan laskelmaan valitun hintaennusteen mukaan. Esimerkiksi marraskuun 2014 euron ja dollarin välisen vaihtokurssin (87) käyttäminen lokakuun 2015 vaihtokurssin sijaan (jota Unkarin hallitus käytti laskelmissaan), jotta saadaan IEA:n vuoden 2014 euromääräinen hintaennuste (joka perustui IEA:n vuoden 2014 energiakatsauksen ennustetietoihin), pienentää hankkeen sisäistä korkokantaa yli 0,8 prosenttia. Sen takia hankkeen sisäisen korkokannan laskemassa perustana oleva hintaennuste on arvioitava uudelleen. |
| --- | --- | --- |

(220)

Komissio käytti hankkeen sisäistä korkokantaa arvioidessaan Unkarin toimittamaa rahoitusmallia. Erityisesti komissio hyväksyi rahoitusmallissa käytetyn menetelmän sekä mallissa käytetyt tiedot lukuun ottamatta sähkön hintaennustetta tarkastellun keskeisen skenaarion osalta. Komissio kuitenkin huomauttaa seuraavaa:

a)

Sisäisen korkokannan arvo on erittäin herkkä muuttumaan laskelmaan valitun hintaennusteen mukaan. Esimerkiksi marraskuun 2014 euron ja dollarin välisen vaihtokurssin (87) käyttäminen lokakuun 2015 vaihtokurssin sijaan (jota Unkarin hallitus käytti laskelmissaan), jotta saadaan IEA:n vuoden 2014 euromääräinen hintaennuste (joka perustui IEA:n vuoden 2014 energiakatsauksen ennustetietoihin), pienentää hankkeen sisäistä korkokantaa yli 0,8 prosenttia. Sen takia hankkeen sisäisen korkokannan laskemassa perustana oleva hintaennuste on arvioitava uudelleen.

87

| b) | Sisäiseen korkokantaan vaikuttavat myös i) ydinvoimalayksiköiden kuormitusaste (tai käyttöaste), ii) hankkeeseen liittyvät kustannuserät, kuten rakennusvaiheen aikaiset omistajan kustannukset sekä käytön aikaiset käyttö- ja ylläpitokustannukset, ja iii) mahdolliset viiveet rakentamisen aikana. Näissä tekijöissä tapahtuvien muutosten vaikutuksia on arvioitava huolellisesti, toisin sanoen laajemmin kuin niiden vähäisten poikkeamien osalta, joita Unkari on tarkastellut rahoitusmallissaan. Tämä on tehtävä herkkyysanalyysissä, jossa arvioidaan samalla keskeisten tulosten luotettavuutta. |
| --- | --- |

b)

Sisäiseen korkokantaan vaikuttavat myös i) ydinvoimalayksiköiden kuormitusaste (tai käyttöaste), ii) hankkeeseen liittyvät kustannuserät, kuten rakennusvaiheen aikaiset omistajan kustannukset sekä käytön aikaiset käyttö- ja ylläpitokustannukset, ja iii) mahdolliset viiveet rakentamisen aikana. Näissä tekijöissä tapahtuvien muutosten vaikutuksia on arvioitava huolellisesti, toisin sanoen laajemmin kuin niiden vähäisten poikkeamien osalta, joita Unkari on tarkastellut rahoitusmallissaan. Tämä on tehtävä herkkyysanalyysissä, jossa arvioidaan samalla keskeisten tulosten luotettavuutta.

| (221) | Varmistaakseen tarkemmat arviointitulokset sekä hankkeen sisäisen korkokannan että siihen liittyvän herkkyysanalyysin ja luotettavuusarvioiden osalta komissio teki tiettyjä parannuksia sisäisen korkokannan arvioinnissa käytettyihin osatekijöihin. Erityisesti komissio tarkisti ja täydensi Unkarin toimittamia hintaennusteita. Sen lisäksi, että komissio käytti Unkarin rahoitusmallin keskeisessä skenaariossa ehdottamia kustannusten ja kuormitusasteiden arvoja, se sisällytti laskelmaansa myös asianosaisten toimittamia tietoja parantaakseen tulosten täsmällisyyttä. Lopuksi komissio teki tuloksille perusteellisen herkkyystarkastuksen simuloimalla muutoksia kaikissa mallin keskeisissä parametreissa. |
| --- | --- |

(221)

Varmistaakseen tarkemmat arviointitulokset sekä hankkeen sisäisen korkokannan että siihen liittyvän herkkyysanalyysin ja luotettavuusarvioiden osalta komissio teki tiettyjä parannuksia sisäisen korkokannan arvioinnissa käytettyihin osatekijöihin. Erityisesti komissio tarkisti ja täydensi Unkarin toimittamia hintaennusteita. Sen lisäksi, että komissio käytti Unkarin rahoitusmallin keskeisessä skenaariossa ehdottamia kustannusten ja kuormitusasteiden arvoja, se sisällytti laskelmaansa myös asianosaisten toimittamia tietoja parantaakseen tulosten täsmällisyyttä. Lopuksi komissio teki tuloksille perusteellisen herkkyystarkastuksen simuloimalla muutoksia kaikissa mallin keskeisissä parametreissa.

| (222) | Samalla tavalla kuin keskimääräisen pääomakustannuksen kohdalla, keskeiset sisäisen korkokannan vaihteluvälit laskettiin käyttäen pohjana sekä helmikuussa 2017 käytettävissä olleita tietoja (vuoden 2017 tiedot) että alkuperäisen investointipäätöksen ajankohtana 9 päivänä joulukuuta 2014 saatavilla olleita tietoja (vuoden 2014 tiedot). |
| --- | --- |

(222)

Samalla tavalla kuin keskimääräisen pääomakustannuksen kohdalla, keskeiset sisäisen korkokannan vaihteluvälit laskettiin käyttäen pohjana sekä helmikuussa 2017 käytettävissä olleita tietoja (vuoden 2017 tiedot) että alkuperäisen investointipäätöksen ajankohtana 9 päivänä joulukuuta 2014 saatavilla olleita tietoja (vuoden 2014 tiedot).

Hintaennuste

Hintaennuste

| (223) | Hintaennusteita koskevan komission arvioinnin lähtökohtana ovat hintaennustekäyrät, jotka on esitetty Unkarin toimittaman taloustutkimuksen kuviossa 16, sekä IEA:n vuoden 2014 energiakatsaukseen perustuvat hintaennusteet, joita komissio käytti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään. Kattaakseen Paks II:n yksiköiden koko odotetun käyttöiän komissio laajensi kuvioita niin, että niissä esitetään ainoastaan ne käyrät, jotka kuvaavat ajanjaksoja vuosiin 2030 ja 2040 saakka, pitämällä ennustetut hintatasot samalla tasolla kuin ne tarkastelujakson päättyessä (ts. vuosina 2030 ja 2040). Nämä hintaennusteet on esitetty kuviossa 14.

  Kuvio 14


  Sähkön pitkän aikavälin hintaennustekäyrät (euroa/MWh) (88)














  Lähde: | Taloustutkimus ja rahoitusmalli (katso johdanto-osan 69 kappale). |
| --- | --- | --- |

(223)

Hintaennusteita koskevan komission arvioinnin lähtökohtana ovat hintaennustekäyrät, jotka on esitetty Unkarin toimittaman taloustutkimuksen kuviossa 16, sekä IEA:n vuoden 2014 energiakatsaukseen perustuvat hintaennusteet, joita komissio käytti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään. Kattaakseen Paks II:n yksiköiden koko odotetun käyttöiän komissio laajensi kuvioita niin, että niissä esitetään ainoastaan ne käyrät, jotka kuvaavat ajanjaksoja vuosiin 2030 ja 2040 saakka, pitämällä ennustetut hintatasot samalla tasolla kuin ne tarkastelujakson päättyessä (ts. vuosina 2030 ja 2040). Nämä hintaennusteet on esitetty kuviossa 14.

Kuvio 14

Kuvio 14

Sähkön pitkän aikavälin hintaennustekäyrät (euroa/MWh) (88)

Sähkön pitkän aikavälin hintaennustekäyrät (euroa/MWh) (88

Image 17

Lähde:

Lähde:

| (224) | Komissio käytti kuviossa 14 olevaa käyrää D menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä hankkeen sisäisen korkokannan laskemiseen. Lisäksi käyrä H edustaa Saksan liittovaltion talous- ja energiaministeriön, jäljempänä ”BMWi”, vuonna 2014 teettämän markkinatutkimuksen ennustetta, käyrä I edustaa BMWi:n vuoden 2014 vertailuskenaarion ennustetta, ja käyrä J edustaa IEA:n vuoden 2014 energiakatsauksessa esitettyä sähkön hintaennustetta, joka on muunnettu dollarimääräisestä euromääräiseksi käyttäen syyskuun 2015 arvioitua keskimääräistä euron ja dollarin vaihtokurssia eli 0,9 (89). Unkarin toimittamat sisäistä korkokantaa koskevat laskelmat perustuivat periaatteessa käyriin H, I ja J. |
| --- | --- |

(224)

Komissio käytti kuviossa 14 olevaa käyrää D menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä hankkeen sisäisen korkokannan laskemiseen. Lisäksi käyrä H edustaa Saksan liittovaltion talous- ja energiaministeriön, jäljempänä ”BMWi”, vuonna 2014 teettämän markkinatutkimuksen ennustetta, käyrä I edustaa BMWi:n vuoden 2014 vertailuskenaarion ennustetta, ja käyrä J edustaa IEA:n vuoden 2014 energiakatsauksessa esitettyä sähkön hintaennustetta, joka on muunnettu dollarimääräisestä euromääräiseksi käyttäen syyskuun 2015 arvioitua keskimääräistä euron ja dollarin vaihtokurssia eli 0,9 (89). Unkarin toimittamat sisäistä korkokantaa koskevat laskelmat perustuivat periaatteessa käyriin H, I ja J.

89

| (225) | Komissio teki kuviossa 14 esitettyihin käyriin seuraavat mukautukset: Käyrää J korjattiin IEA:n vuoden 2014 energiakatsauksen dollarimääräisten ennusteiden julkaisun ajankohtana marraskuussa 2014 saatavilla olleen euron ja dollarin keskimääräisen vaihtokurssin perusteella. Kyseinen keskimääräinen vaihtokurssi kolmelta edelliseltä kuukaudelta oli tuolloin 0,79. Vastaava mukautus tehtiin myös käyrän L osalta kuviossa 15 (90). |
| --- | --- |

(225)

Komissio teki kuviossa 14 esitettyihin käyriin seuraavat mukautukset: Käyrää J korjattiin IEA:n vuoden 2014 energiakatsauksen dollarimääräisten ennusteiden julkaisun ajankohtana marraskuussa 2014 saatavilla olleen euron ja dollarin keskimääräisen vaihtokurssin perusteella. Kyseinen keskimääräinen vaihtokurssi kolmelta edelliseltä kuukaudelta oli tuolloin 0,79. Vastaava mukautus tehtiin myös käyrän L osalta kuviossa 15 (90).

90

| (226) | Lisäksi jotta voitaisiin arvioida oikea sisäinen korkokanta helmikuulle 2017, komissio kartoittaa 16 päivänä marraskuuta 2016 julkaistun IEA:n vuoden 2016 energiakatsauksen (IEA WEO 2016) (91) sisältämät hintaennusteet. Koska alkuperäiset luvut on ilmoitettu Yhdysvaltain dollareina, komissio käytti kyseisen julkaisupäivän kannalta olennaista euron ja dollarin vaihtokurssin kolmen kuukauden keskiarvoa (elokuun 2016 puolivälistä marraskuun 2016 puoliväliin), joka oli 0,9, saadakseen euromääräiset luvut (92), (93). Alla olevassa kuviossa 15 oleva käyrä M osoittaa tämän hintaennusteen.

  Kuvio 15


  Sähkön pitkän aikavälin hintaennustekäyrät (euroa/MWh) (94)














  Lähde: | Taloustutkimus ja rahoitusmalli (ks. johdanto-osan 69 kappale) sekä komission laskelmat. |
| --- | --- | --- |

(226)

Lisäksi jotta voitaisiin arvioida oikea sisäinen korkokanta helmikuulle 2017, komissio kartoittaa 16 päivänä marraskuuta 2016 julkaistun IEA:n vuoden 2016 energiakatsauksen (IEA WEO 2016) (91) sisältämät hintaennusteet. Koska alkuperäiset luvut on ilmoitettu Yhdysvaltain dollareina, komissio käytti kyseisen julkaisupäivän kannalta olennaista euron ja dollarin vaihtokurssin kolmen kuukauden keskiarvoa (elokuun 2016 puolivälistä marraskuun 2016 puoliväliin), joka oli 0,9, saadakseen euromääräiset luvut (92), (93). Alla olevassa kuviossa 15 oleva käyrä M osoittaa tämän hintaennusteen.

91

92

93

Kuvio 15

Kuvio 15

Sähkön pitkän aikavälin hintaennustekäyrät (euroa/MWh) (94)

Sähkön pitkän aikavälin hintaennustekäyrät (euroa/MWh) (94

Image 18

Lähde:

Lähde:

| (227) | Tästä kaaviosta voidaan tehdä kaksi keskeistä havaintoa. Ensimmäiseksi, kun sovelletaan oikeaa vaihtokurssia dollarimääräisten arvojen muuntamiseen euroiksi, IEA:n vuoden 2014 energiakatsauksen Eurooppaa koskevat hintaennusteet laskevat noin 12 prosenttia (käyrä L on käyrän J alapuolella). Toiseksi, marraskuussa 2016 julkaistu IEA:n energiakatsauksen hintaennuste on keskimäärin hieman yli 20 prosenttia alhaisempi kuin samassa julkaisussa kaksi vuotta aiemmin julkaistu hintaennuste (käyrä L ja käyrä M). Tämän voidaan katsoa johtuvan sähkön hintojen laskusta vuosina 2014 ja 2016 ja vaadituista ennusteiden korjauksista (95). Vastaavasti kaikissa arvioinneissa, jotka koskevat vuoden 2016 hintaennustetta, ja niihin liittyvissä sisäistä korkokantaa koskevissa laskemissa olisi otettava huomioon tämä hintaennusteiden lasku ja keskityttävä kuviossa 15 olevaan käyrään M (96). |
| --- | --- |

(227)

Tästä kaaviosta voidaan tehdä kaksi keskeistä havaintoa. Ensimmäiseksi, kun sovelletaan oikeaa vaihtokurssia dollarimääräisten arvojen muuntamiseen euroiksi, IEA:n vuoden 2014 energiakatsauksen Eurooppaa koskevat hintaennusteet laskevat noin 12 prosenttia (käyrä L on käyrän J alapuolella). Toiseksi, marraskuussa 2016 julkaistu IEA:n energiakatsauksen hintaennuste on keskimäärin hieman yli 20 prosenttia alhaisempi kuin samassa julkaisussa kaksi vuotta aiemmin julkaistu hintaennuste (käyrä L ja käyrä M). Tämän voidaan katsoa johtuvan sähkön hintojen laskusta vuosina 2014 ja 2016 ja vaadituista ennusteiden korjauksista (95). Vastaavasti kaikissa arvioinneissa, jotka koskevat vuoden 2016 hintaennustetta, ja niihin liittyvissä sisäistä korkokantaa koskevissa laskemissa olisi otettava huomioon tämä hintaennusteiden lasku ja keskityttävä kuviossa 15 olevaan käyrään M (96).

95

96

| (228) | IEA:n maailman energiakatsaukseen perustuvien hintaennusteiden osalta on huomattava, että ne perustuivat uuden toimintapolitiikan skenaarioon (97). Laaja-alaisessa arviossa olisi otettava huomioon myös muut skenaariot, joita IEA:n energiakatsauksessa on tarkasteltu, kuten nykyisen toimintapolitiikan skenaario sekä alhaisen öljyn hinnan skenaario, kuten Candolen tutkimuksessa tehtiin IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksen hintaennusteiden osalta (98). Tämä on tärkeää, sillä eri toimintapolitiikan valitseminen johtaa erilaisiin hintaennusteisiin, kuten esitetään kuviossa 12 ja uudelleen alla kuviossa 16.

  Kuvio 16


  Sähkön pitkän aikavälin hintaennustekäyrät (euroa/MWh)













  Lähde: | Candole Partners. |
| --- | --- | --- |

(228)

IEA:n maailman energiakatsaukseen perustuvien hintaennusteiden osalta on huomattava, että ne perustuivat uuden toimintapolitiikan skenaarioon (97). Laaja-alaisessa arviossa olisi otettava huomioon myös muut skenaariot, joita IEA:n energiakatsauksessa on tarkasteltu, kuten nykyisen toimintapolitiikan skenaario sekä alhaisen öljyn hinnan skenaario, kuten Candolen tutkimuksessa tehtiin IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksen hintaennusteiden osalta (98). Tämä on tärkeää, sillä eri toimintapolitiikan valitseminen johtaa erilaisiin hintaennusteisiin, kuten esitetään kuviossa 12 ja uudelleen alla kuviossa 16.

97

98

Kuvio 16

Kuvio 16

Sähkön pitkän aikavälin hintaennustekäyrät (euroa/MWh)

Sähkön pitkän aikavälin hintaennustekäyrät (euroa/MWh)

Image 19

Lähde:

Lähde:

| (229) | Peruskäyrä, korkea käyrä ja matala käyrä kuviossa 16 vastaavat uuden politiikan skenaariota, nykyisen politiikan skenaariota ja alhaisen öljyn hinnan skenaariota IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksessa (ks. myös johdanto-osan 128 kappale). Kuviosta 16 voidaan nähdä, että nykyisen toimintapolitiikan skenaarion mukaan sähkön hinnat ovat tulevaisuudessa hieman korkeammat kuin uuden toimintapolitiikan skenaarion mukaan, kun taas alhaisen öljyn hinnan skenaario ennustaa merkittävästi alhaisempia sähkön hintoja kuin keskeinen uuden toimintapolitiikan skenaario (ennusteet on tehty vuonna 2015). Kokonaisvaltaisessa herkkyysanalyysissä, joka koskee Paks II -hankkeen sisäisen korkokannan laskemista, on otettava tämä huomioon (99). |
| --- | --- |

(229)

Peruskäyrä, korkea käyrä ja matala käyrä kuviossa 16 vastaavat uuden politiikan skenaariota, nykyisen politiikan skenaariota ja alhaisen öljyn hinnan skenaariota IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksessa (ks. myös johdanto-osan 128 kappale). Kuviosta 16 voidaan nähdä, että nykyisen toimintapolitiikan skenaarion mukaan sähkön hinnat ovat tulevaisuudessa hieman korkeammat kuin uuden toimintapolitiikan skenaarion mukaan, kun taas alhaisen öljyn hinnan skenaario ennustaa merkittävästi alhaisempia sähkön hintoja kuin keskeinen uuden toimintapolitiikan skenaario (ennusteet on tehty vuonna 2015). Kokonaisvaltaisessa herkkyysanalyysissä, joka koskee Paks II -hankkeen sisäisen korkokannan laskemista, on otettava tämä huomioon (99).

99

| (230) | Lisäksi, jotta eri instituutioiden laatimia pitkän aikavälin hintaennusteita voitaisiin tulkita ja arvioida oikein, nämä luvut olisi yhdistettävä sähköpörsseissä tehtävien futuurisähkösopimusten hintoihin, vaikka jälkimmäisten aikahorisontit ovat huomattavasti lyhyempiä, kuten kuviossa 12 kuvataan. Kuviossa 13 olevat hintakäyrät, joissa verrataan Saksan ja Unkarin futuurihintasopimuksia alhaisimpiin IEA:n energiakatsauksen hintaennusteisiin (alhaisen öljyn hinnan skenaariota vastaava ennuste), viittaavat siihen, että jopa kaikkein tuoreimmat IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksen hintaennusteet saattavat olla liian optimistisia, sillä niissä sähkön tulevia hintoja on mahdollisesti yliarvioitu. Tämä on myös otettava huomioon, kun määritellään Paks II -hankkeen sisäistä korkokantaa tai kun laaditaan mahdollinen sitä tukeva herkkyysanalyysi. |
| --- | --- |

(230)

Lisäksi, jotta eri instituutioiden laatimia pitkän aikavälin hintaennusteita voitaisiin tulkita ja arvioida oikein, nämä luvut olisi yhdistettävä sähköpörsseissä tehtävien futuurisähkösopimusten hintoihin, vaikka jälkimmäisten aikahorisontit ovat huomattavasti lyhyempiä, kuten kuviossa 12 kuvataan. Kuviossa 13 olevat hintakäyrät, joissa verrataan Saksan ja Unkarin futuurihintasopimuksia alhaisimpiin IEA:n energiakatsauksen hintaennusteisiin (alhaisen öljyn hinnan skenaariota vastaava ennuste), viittaavat siihen, että jopa kaikkein tuoreimmat IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksen hintaennusteet saattavat olla liian optimistisia, sillä niissä sähkön tulevia hintoja on mahdollisesti yliarvioitu. Tämä on myös otettava huomioon, kun määritellään Paks II -hankkeen sisäistä korkokantaa tai kun laaditaan mahdollinen sitä tukeva herkkyysanalyysi.

Kuormitusaste, vaihtelevat kustannuserät ja viivästykset

Kuormitusaste, vaihtelevat kustannuserät ja viivästykset

| (231) | Ydinvoimalaitokset ovat suuren kokonsa, monimutkaisten rakennustöiden ja pitkän käyttöikänsä vuoksi alttiita muun muassa kuormitusastetta, rakentamisaikaa ja vaihtelevia kustannuseriä koskeville epävarmuustekijöille. Tällä on puolestaan merkittävä vaikutus hankkeen sisäiseen korkokantaan. |
| --- | --- |

(231)

Ydinvoimalaitokset ovat suuren kokonsa, monimutkaisten rakennustöiden ja pitkän käyttöikänsä vuoksi alttiita muun muassa kuormitusastetta, rakentamisaikaa ja vaihtelevia kustannuseriä koskeville epävarmuustekijöille. Tällä on puolestaan merkittävä vaikutus hankkeen sisäiseen korkokantaan.

| (232) | Tällaisia epävarmuustekijöitä on vaikea arvioida, koska Paks II on III+-sukupolven ydinvoimalaitosmalli, eikä tällaisia voimalaitoksia ole tällä hetkellä käytössä (100). Sen takia kaikki vertailut ovat hypoteettisia. Kolmannen sukupolven ydinvoimaloiden ja III+-sukupolven ydinvoimaloiden teknologiset erot ovat riittävän suuret, jotta voidaan väittää, että johdanto-osan 231 kappaleessa mainitut epävarmuudet eivät koske Paks II:ta. |
| --- | --- |

(232)

Tällaisia epävarmuustekijöitä on vaikea arvioida, koska Paks II on III+-sukupolven ydinvoimalaitosmalli, eikä tällaisia voimalaitoksia ole tällä hetkellä käytössä (100). Sen takia kaikki vertailut ovat hypoteettisia. Kolmannen sukupolven ydinvoimaloiden ja III+-sukupolven ydinvoimaloiden teknologiset erot ovat riittävän suuret, jotta voidaan väittää, että johdanto-osan 231 kappaleessa mainitut epävarmuudet eivät koske Paks II:ta.

100

Kuormitusaste

Kuormitusaste

| (233) | Unkarin hallituksen sisäistä korkokantaa koskevat arviot perustuvat olettamukselle, jonka mukaan Paks II:n keskimääräinen kuormitusaste on [90–95] prosenttia (*7) Tämä on paljon suurempi luku kuin keskimääräinen 72 prosentin vuotuinen kuormitusaste, joka koskee kaikkia maailman ydinvoimaloita, kuten todetaan julkaisussa ”World Nuclear Industry – Status Report 2015” -julkaisussa (101). IEA:n vuoden 2014 energiakatsauksessa puolestaan todetaan ydinvoiman osalta, että ”vuosina 1980–2010 reaktoreiden maailmanlaajuinen keskimääräinen kuormitusaste kasvoi 56 prosentista 79 prosenttiin. Tämä on ollut seurausta paremmasta hallinnoinnista, joka on lyhentänyt merkittävästi suunniteltuja huoltokatkoja ja polttoaineen lisäämisestä johtuvia käyttökatkoja. Parhaiten toimivien reaktoreiden käyttöaste on jopa noin 95 prosenttia. Voimalaitosten ikääntyessä voi kuitenkin olla vaikea päästä näin suuriin lukuihin, sillä tarkastuksia ja komponenttien testauksia tarvitaan entistä useammin” (102). |
| --- | --- |

(233)

Unkarin hallituksen sisäistä korkokantaa koskevat arviot perustuvat olettamukselle, jonka mukaan Paks II:n keskimääräinen kuormitusaste on [90–95] prosenttia (*7) Tämä on paljon suurempi luku kuin keskimääräinen 72 prosentin vuotuinen kuormitusaste, joka koskee kaikkia maailman ydinvoimaloita, kuten todetaan julkaisussa ”World Nuclear Industry – Status Report 2015” -julkaisussa (101). IEA:n vuoden 2014 energiakatsauksessa puolestaan todetaan ydinvoiman osalta, että ”vuosina 1980–2010 reaktoreiden maailmanlaajuinen keskimääräinen kuormitusaste kasvoi 56 prosentista 79 prosenttiin. Tämä on ollut seurausta paremmasta hallinnoinnista, joka on lyhentänyt merkittävästi suunniteltuja huoltokatkoja ja polttoaineen lisäämisestä johtuvia käyttökatkoja. Parhaiten toimivien reaktoreiden käyttöaste on jopa noin 95 prosenttia. Voimalaitosten ikääntyessä voi kuitenkin olla vaikea päästä näin suuriin lukuihin, sillä tarkastuksia ja komponenttien testauksia tarvitaan entistä useammin” (102).

*7

101

102

| (234) | On huomattava, että näin suuret kuormitusasteet laskevat helposti voimalaitoksen käyttöiän aikana tapahtuvien vaaratilanteiden vuoksi. Esimerkiksi Paks NPP:n toisessa yksikössä vuonna 2003 tapahtunut vaaratilanne laski vuosien 1990–2015 keskimääräistä kuormitusastetta lähes viisi prosenttiyksikköä 85,3 prosentista 80,7 prosenttiin. |
| --- | --- |

(234)

On huomattava, että näin suuret kuormitusasteet laskevat helposti voimalaitoksen käyttöiän aikana tapahtuvien vaaratilanteiden vuoksi. Esimerkiksi Paks NPP:n toisessa yksikössä vuonna 2003 tapahtunut vaaratilanne laski vuosien 1990–2015 keskimääräistä kuormitusastetta lähes viisi prosenttiyksikköä 85,3 prosentista 80,7 prosenttiin.

| (235) | Lisähaasteen yli 90 prosentin kuormitusasteen ylläpitämiselle Paks II:n kahdessa uudessa reaktorissa aiheuttaa se, että Paks II:n on tarkoitus toimia yhtä aikaa joidenkin Paks NPP:n yksiköiden kanssa. Kahden ydinvoimalan läheinen sijainti Tonavan rannalla voi kuumina kesäpäivinä aiheuttaa ympäristövaikutuksia, joiden vuoksi toisen voimalaitoksen tuotantoa joudutaan vähentämään. Kun oletetaan, että Paks II:n kaksi uutta reaktoria ovat jatkuvasti käytössä ja niiden kuormitusaste on suuri, tämä johtaisi siihen, että Paks NPP:n tuotanto ja samoin tuotot pienenevät. Tämä taloudellinen kustannus on otettava huomioon, kun arvioidaan Paks II -hankkeen taloudellista toteuttamiskelpoisuutta. |
| --- | --- |

(235)

Lisähaasteen yli 90 prosentin kuormitusasteen ylläpitämiselle Paks II:n kahdessa uudessa reaktorissa aiheuttaa se, että Paks II:n on tarkoitus toimia yhtä aikaa joidenkin Paks NPP:n yksiköiden kanssa. Kahden ydinvoimalan läheinen sijainti Tonavan rannalla voi kuumina kesäpäivinä aiheuttaa ympäristövaikutuksia, joiden vuoksi toisen voimalaitoksen tuotantoa joudutaan vähentämään. Kun oletetaan, että Paks II:n kaksi uutta reaktoria ovat jatkuvasti käytössä ja niiden kuormitusaste on suuri, tämä johtaisi siihen, että Paks NPP:n tuotanto ja samoin tuotot pienenevät. Tämä taloudellinen kustannus on otettava huomioon, kun arvioidaan Paks II -hankkeen taloudellista toteuttamiskelpoisuutta.

Kustannukset

Kustannukset

| (236) | Pitkäaikaisen hankkeen koko käyttöiän aikaiset kustannukset voivat erota merkittävästi ennustetuista pitkän aikavälin arvoista, jotka on esitetty hankeen alustavassa liiketoimintasuunnitelmassa. Tavallisesti tähän on syynä se, että kaikkia asianmukaisia kustannuseriä ei ole sisällytetty liiketoimintasuunnitelmaan tai että siinä on käytetty ylioptimistisia olettamuksia ja kustannusarvioita. |
| --- | --- |

(236)

Pitkäaikaisen hankkeen koko käyttöiän aikaiset kustannukset voivat erota merkittävästi ennustetuista pitkän aikavälin arvoista, jotka on esitetty hankeen alustavassa liiketoimintasuunnitelmassa. Tavallisesti tähän on syynä se, että kaikkia asianmukaisia kustannuseriä ei ole sisällytetty liiketoimintasuunnitelmaan tai että siinä on käytetty ylioptimistisia olettamuksia ja kustannusarvioita.

| (237) | Näiden hankkeiden monitahoisuuden vuoksi ydinvoimalan varsinaiset rakennuskustannukset ovat usein huomattavasti ennustettua suuremmat. Esimerkiksi AREVA EPR:n III+-sukupolven ydinvoimaloiden rakentamiskustannukset Ranskassa ja Suomessa olivat lähes kolminkertaiset verrattuina rakennussopimukseen kirjattuihin alustaviin kustannuksiin (103). Myös Kiinaan ja Yhdysvaltoihin rakennettavien Westinghouse AP1000 -reaktoreiden kustannukset ovat ylittyneet noin 20 prosenttia tai enemmän, ja Valko-Venäjälle rakenteilla olevan Rosatom AES-2006 -ydinvoimalan rakennuskustannukset ovat lähes kaksinkertaistuneet alkuperäisestä (104). |
| --- | --- |

(237)

Näiden hankkeiden monitahoisuuden vuoksi ydinvoimalan varsinaiset rakennuskustannukset ovat usein huomattavasti ennustettua suuremmat. Esimerkiksi AREVA EPR:n III+-sukupolven ydinvoimaloiden rakentamiskustannukset Ranskassa ja Suomessa olivat lähes kolminkertaiset verrattuina rakennussopimukseen kirjattuihin alustaviin kustannuksiin (103). Myös Kiinaan ja Yhdysvaltoihin rakennettavien Westinghouse AP1000 -reaktoreiden kustannukset ovat ylittyneet noin 20 prosenttia tai enemmän, ja Valko-Venäjälle rakenteilla olevan Rosatom AES-2006 -ydinvoimalan rakennuskustannukset ovat lähes kaksinkertaistuneet alkuperäisestä (104).

103

104

| (238) | Vaikka kiinteähintaiset avaimet käteen -sopimukset voivat periaatteessa tarjota omistajalle suojaa rakennuskustannusten nousulta, ne eivät useinkaan kata uusien reaktoreiden kaikkia kustannuksia. Näin ollen omistajan kustannukset, mukaan lukien tarvittavista luvista aiheutuvat kustannukset, verkkoon liittämisen kustannukset, jätehuollon ja käytöstä poistamisen kustannukset sekä ympäristökustannukset, eivät ole kiinteitä ja voivat nousta. Toimittaja puolestaan voi päättää, että se ei vastaa ylimääräisistä kustannuksista tietyn määrän jälkeen, ja saattaa väittää, että kustannusten nousu johtuu omistajan pyytämistä muutoksista. Tällainen riita saattaa päätyä sovitteluun tai tuomioistuimeen, mikä puolestaan lisää entisestään investointiin liittyviä kustannuksia. |
| --- | --- |

(238)

Vaikka kiinteähintaiset avaimet käteen -sopimukset voivat periaatteessa tarjota omistajalle suojaa rakennuskustannusten nousulta, ne eivät useinkaan kata uusien reaktoreiden kaikkia kustannuksia. Näin ollen omistajan kustannukset, mukaan lukien tarvittavista luvista aiheutuvat kustannukset, verkkoon liittämisen kustannukset, jätehuollon ja käytöstä poistamisen kustannukset sekä ympäristökustannukset, eivät ole kiinteitä ja voivat nousta. Toimittaja puolestaan voi päättää, että se ei vastaa ylimääräisistä kustannuksista tietyn määrän jälkeen, ja saattaa väittää, että kustannusten nousu johtuu omistajan pyytämistä muutoksista. Tällainen riita saattaa päätyä sovitteluun tai tuomioistuimeen, mikä puolestaan lisää entisestään investointiin liittyviä kustannuksia.

| (239) | Paks II -ydinvoimalan liiketoimintasuunnitelmaan näyttää myös sisältyvän joitakin kustannusolettamuksia, joita voidaan pitää optimistisina. Asianomaisten huomautuksissa todetaan, että ennakoidut luvut voivat olla liian optimistisia seuraavien erien osalta:






  — | Ydinvoimalaitoksen jäähdyttäminen: rahoitusmallissa oletetaan, että käytössä on makean veden jäähdytysjärjestelmä, jota Unkari tukee, eikä kalliimpi jäähdytystorniin perustuva järjestelmä, jonka Euroopan parlamentin jäsen Benedek Jávor väittää olevan tarpeellinen. Hankkeen ympäristövaikutusten arvioinnissa ei esitetä yksityiskohtaista kvantitatiivista kustannus-hyötyanalyysia näistä kahdesta järjestelmästä. Kahden ydinvoimalan yhtäaikaisen toiminnan aikana saattaa myös olla tarpeen asentaa kalliimpi jäähdytystorniin perustuva järjestelmä (105). |
| --- | --- | --- |

(239)

Paks II -ydinvoimalan liiketoimintasuunnitelmaan näyttää myös sisältyvän joitakin kustannusolettamuksia, joita voidaan pitää optimistisina. Asianomaisten huomautuksissa todetaan, että ennakoidut luvut voivat olla liian optimistisia seuraavien erien osalta:

—

Ydinvoimalaitoksen jäähdyttäminen: rahoitusmallissa oletetaan, että käytössä on makean veden jäähdytysjärjestelmä, jota Unkari tukee, eikä kalliimpi jäähdytystorniin perustuva järjestelmä, jonka Euroopan parlamentin jäsen Benedek Jávor väittää olevan tarpeellinen. Hankkeen ympäristövaikutusten arvioinnissa ei esitetä yksityiskohtaista kvantitatiivista kustannus-hyötyanalyysia näistä kahdesta järjestelmästä. Kahden ydinvoimalan yhtäaikaisen toiminnan aikana saattaa myös olla tarpeen asentaa kalliimpi jäähdytystorniin perustuva järjestelmä (105).

105

| — | Verkkoon liittyminen: Rahoitusmalli sisältää kokonaissumman [43 000–51 000] (*8) miljoonaa Unkarin forinttia tai [124–155] (*8) miljoonaa euroa, joka on vähemmän kuin Euroopan parlamentin jäsenen Benedek Jávorin esittämä 1,6 miljardia euroa. Kumpikaan osapuoli ei toimittanut tarkkoja tietoja siitä, kuinka luvut on laskettu. |
| --- | --- |

—

Verkkoon liittyminen: Rahoitusmalli sisältää kokonaissumman [43 000–51 000] (*8) miljoonaa Unkarin forinttia tai [124–155] (*8) miljoonaa euroa, joka on vähemmän kuin Euroopan parlamentin jäsenen Benedek Jávorin esittämä 1,6 miljardia euroa. Kumpikaan osapuoli ei toimittanut tarkkoja tietoja siitä, kuinka luvut on laskettu.

*8

*8

| — | Varannon kustannukset: Rahoitusmalli ei sisällä sellaista kustannuserää, jonka voitaisiin katsoa kattavan Paks II -ydinvoimalan Unkarin sähköjärjestelmään aiheuttamien vaikutusten kustannuksia, esimerkiksi varatuotannon lisäkapasiteetin kustannuksia. Benedek Jávorin mukaan lisäkapasiteettia tarvitaan lain perusteella Paks II:n yksittäisten yksiköiden suuren koon vuoksi. |
| --- | --- |

—

Varannon kustannukset: Rahoitusmalli ei sisällä sellaista kustannuserää, jonka voitaisiin katsoa kattavan Paks II -ydinvoimalan Unkarin sähköjärjestelmään aiheuttamien vaikutusten kustannuksia, esimerkiksi varatuotannon lisäkapasiteetin kustannuksia. Benedek Jávorin mukaan lisäkapasiteettia tarvitaan lain perusteella Paks II:n yksittäisten yksiköiden suuren koon vuoksi.

| — | Vakuutuskustannukset: Ydinvoimaloissa mahdolliset suurimittaiset, suunnitteluperusteet ylittävät onnettomuudet korvaavan vakuutuksen hinta voi olla yli [15 000–20 000] (*8) Rahoitusmalliin sisältyviä lukuja pidetään liikesalaisuuksina, ja ne on tässä korvattu laajemmilla vaihteluväleillä. (*8) miljoonaa Unkarin forinttia tai [45–60] miljoonaa euroa, kuten rahoitusmallissa esitetään (106). |
| --- | --- |

—

Vakuutuskustannukset: Ydinvoimaloissa mahdolliset suurimittaiset, suunnitteluperusteet ylittävät onnettomuudet korvaavan vakuutuksen hinta voi olla yli [15 000–20 000] (*8) Rahoitusmalliin sisältyviä lukuja pidetään liikesalaisuuksina, ja ne on tässä korvattu laajemmilla vaihteluväleillä. (*8) miljoonaa Unkarin forinttia tai [45–60] miljoonaa euroa, kuten rahoitusmallissa esitetään (106).

*8

*8

106

| — | Ylläpitokustannukset: Ydinvoimalan käyttöiän aikana ei odoteta syntyvän kustannuksia suurista peruskorjauksista. Peruskorjauskustannuksia saatetaan kuitenkin tarvita joidenkin ydinvoimalan osien ennenaikaisen vanhenemisen vuoksi tai vaaratilanteista tai onnettomuuksista johtuvista syistä voimalan käyttöiän aikana (107). |
| --- | --- |

—

Ylläpitokustannukset: Ydinvoimalan käyttöiän aikana ei odoteta syntyvän kustannuksia suurista peruskorjauksista. Peruskorjauskustannuksia saatetaan kuitenkin tarvita joidenkin ydinvoimalan osien ennenaikaisen vanhenemisen vuoksi tai vaaratilanteista tai onnettomuuksista johtuvista syistä voimalan käyttöiän aikana (107).

107

| (240) | Komissio huomauttaa, että mikä tahansa johdanto-osan 239 kappaleessa lueteltuihin syihin perustuva poikkeama Unkarin antamista luvuista sellaisina kuin ne esitetään Paks II:n liiketoimintasuunnitelmassa (ja rahoitusmallissa) johtaisi hankkeen sisäisen korkokannan arvon laskemiseen (108). |
| --- | --- |

(240)

Komissio huomauttaa, että mikä tahansa johdanto-osan 239 kappaleessa lueteltuihin syihin perustuva poikkeama Unkarin antamista luvuista sellaisina kuin ne esitetään Paks II:n liiketoimintasuunnitelmassa (ja rahoitusmallissa) johtaisi hankkeen sisäisen korkokannan arvon laskemiseen (108).

108

Mahdolliset viivästykset

Mahdolliset viivästykset

| (241) | Ydinvoimaloiden rakentamisessa esiintyy herkästi viiveitä, jotka puolestaan pidentävät rakentamisaikoja (109). Rakentamiseen liittyvien viivästysten pääasiallisia syitä ovat muun muassa suunnittelua koskevat ongelmat, ammattitaitoisen työvoiman puute, asiantuntemuksen menettäminen, toimitusketjun ongelmat, huono suunnittelu ja luonteeltaan ainutlaatuiset ongelmat (110), (111). |
| --- | --- |

(241)

Ydinvoimaloiden rakentamisessa esiintyy herkästi viiveitä, jotka puolestaan pidentävät rakentamisaikoja (109). Rakentamiseen liittyvien viivästysten pääasiallisia syitä ovat muun muassa suunnittelua koskevat ongelmat, ammattitaitoisen työvoiman puute, asiantuntemuksen menettäminen, toimitusketjun ongelmat, huono suunnittelu ja luonteeltaan ainutlaatuiset ongelmat (110), (111).

109

110

111

| (242) | Rakentamisvaiheen viiveiden osalta kaksi ensimmäistä III+-sukupolven voimalaa, jotka on jo rakennettu, eli Olkiluoto 3 Suomessa (rakentaminen aloitettiin vuonna 2005) ja Flamanvillen voimala Ranskassa (rakentaminen aloitettiin vuonna 2007) viivästyivät kumpikin yli viisi vuotta (112). Kumpikin voimala on Arevan EPR-mallia. |
| --- | --- |

(242)

Rakentamisvaiheen viiveiden osalta kaksi ensimmäistä III+-sukupolven voimalaa, jotka on jo rakennettu, eli Olkiluoto 3 Suomessa (rakentaminen aloitettiin vuonna 2005) ja Flamanvillen voimala Ranskassa (rakentaminen aloitettiin vuonna 2007) viivästyivät kumpikin yli viisi vuotta (112). Kumpikin voimala on Arevan EPR-mallia.

112

| (243) | Rosatomin Venäjällä toteutettavat neljä III+-sukupolven AES-2006 -hanketta, joiden rakentaminen käynnistyi vuosina 2008–2010, viivästyivät myös johdanto-osan 99 kappaleen taulukossa 3 kuvatulla tavalla. Esimerkiksi Pietarissa sijaitsevan Leningrad II -voimalan (joka oli alun perin tarkoitus ottaa käyttöön lokakuussa 2013) toisen V-491-yksikön (joka on Paks II:ssa käytettävä malli) rakentaminen keskeytyi, kun suojarakennuksen teräsrakenne romahti 17 päivänä heinäkuuta 2011 (113). Sen käyttöönoton odotetaan nyt tapahtuvan vuoden 2017 keskivaiheilla, ja toisen yksikön, joka oli tarkoitus ottaa käyttöön vuoteen 2016 mennessä, käyttöönoton on tarkoitus tapahtua vuonna 2018 (114). Toisen yksikön rakentaminen Kaliningradin Nemanissa keskeytettiin vuonna 2013 (115). |
| --- | --- |

(243)

Rosatomin Venäjällä toteutettavat neljä III+-sukupolven AES-2006 -hanketta, joiden rakentaminen käynnistyi vuosina 2008–2010, viivästyivät myös johdanto-osan 99 kappaleen taulukossa 3 kuvatulla tavalla. Esimerkiksi Pietarissa sijaitsevan Leningrad II -voimalan (joka oli alun perin tarkoitus ottaa käyttöön lokakuussa 2013) toisen V-491-yksikön (joka on Paks II:ssa käytettävä malli) rakentaminen keskeytyi, kun suojarakennuksen teräsrakenne romahti 17 päivänä heinäkuuta 2011 (113). Sen käyttöönoton odotetaan nyt tapahtuvan vuoden 2017 keskivaiheilla, ja toisen yksikön, joka oli tarkoitus ottaa käyttöön vuoteen 2016 mennessä, käyttöönoton on tarkoitus tapahtua vuonna 2018 (114). Toisen yksikön rakentaminen Kaliningradin Nemanissa keskeytettiin vuonna 2013 (115).

113

114

115

| (244) | Kun tarkastellaan III+-sukupolven ydinvoimaloiden viimeaikaista kehitystä, nähdään, että rakentamisen aikaiset viivästykset eivät ole harvinaisia (116). Tällä puolestaan vaikuttaa hankkeen sisäiseen korkokantaan. Vaikutusta voidaan vähentää vain tietyssä määrin määräämällä vahingonkorvauksista tietyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

(244)

Kun tarkastellaan III+-sukupolven ydinvoimaloiden viimeaikaista kehitystä, nähdään, että rakentamisen aikaiset viivästykset eivät ole harvinaisia (116). Tällä puolestaan vaikuttaa hankkeen sisäiseen korkokantaan. Vaikutusta voidaan vähentää vain tietyssä määrin määräämällä vahingonkorvauksista tietyissä olosuhteissa.

116

Sisäisen korkokannan laskeminen

Sisäisen korkokannan laskeminen

| (245) | Komissio käytti Unkarin toimittamaa rahoitusmallia asianmukaisen sisäisen korkokannan vaihteluvälien laskemiseen joulukuulle 2014 ja helmikuulle 2017. Erityisesti komissio






  — | käytti Unkarin hallituksen toimittamaan rahoitusmalliin sisältyviä kustannuslukuja lähtökohtana |
| --- | --- | --- |

(245)

Komissio käytti Unkarin toimittamaa rahoitusmallia asianmukaisen sisäisen korkokannan vaihteluvälien laskemiseen joulukuulle 2014 ja helmikuulle 2017. Erityisesti komissio

—

käytti Unkarin hallituksen toimittamaan rahoitusmalliin sisältyviä kustannuslukuja lähtökohtana

| — | päivitti rahoitusmallin hintaennustekäyriä hintaennusteita koskevassa alajaksossa kuvatulla tavalla (ks. johdanto-osan 223–230 kappale); hintaennustekäyriä H, I ja L käytettiin joulukuun 2014 sisäisen korkokannan laskemiseen ja hintaennustekäyrää M käytettiin helmikuun 2017 sisäisen korkokannan laskemiseen |
| --- | --- |

—

päivitti rahoitusmallin hintaennustekäyriä hintaennusteita koskevassa alajaksossa kuvatulla tavalla (ks. johdanto-osan 223–230 kappale); hintaennustekäyriä H, I ja L käytettiin joulukuun 2014 sisäisen korkokannan laskemiseen ja hintaennustekäyrää M käytettiin helmikuun 2017 sisäisen korkokannan laskemiseen

| — | kehitti Monte Carlo -pohjaisen herkkyysanalyysin saadakseen asianmukaiset vaihteluvälit sisäisen korkokannan arvoille, jotka vastaisivat kahta ajankohtaa eli joulukuuta 2014 ja helmikuuta 2017 (117). |
| --- | --- |

—

kehitti Monte Carlo -pohjaisen herkkyysanalyysin saadakseen asianmukaiset vaihteluvälit sisäisen korkokannan arvoille, jotka vastaisivat kahta ajankohtaa eli joulukuuta 2014 ja helmikuuta 2017 (117).

117

| (246) | Monte Carlo -pohjaista herkkyysanalyysiä käytettiin arvioitaessa sisäisen korkokannan poikkeamia sen keskimmäisestä arvosta, kun useisiin mallin muuttujiin tehtiin pieniä muutoksia. Unkarin käyttämiin arvoihin tehtiin seuraavia poikkeamia:






  — | pieniä symmetrisiä poikkeamia tulevaan inflaatioon, vaihtokurssiin, käyttökustannuksiin, polttoainekustannuksiin, ylläpidon pääomamenoihin, jätehuollon ja käytöstä poistamisen kustannuksiin, odotettuun käyttöikään ja käytettyyn hintaennustekäyrään (118) |
| --- | --- | --- |

(246)

Monte Carlo -pohjaista herkkyysanalyysiä käytettiin arvioitaessa sisäisen korkokannan poikkeamia sen keskimmäisestä arvosta, kun useisiin mallin muuttujiin tehtiin pieniä muutoksia. Unkarin käyttämiin arvoihin tehtiin seuraavia poikkeamia:

—

pieniä symmetrisiä poikkeamia tulevaan inflaatioon, vaihtokurssiin, käyttökustannuksiin, polttoainekustannuksiin, ylläpidon pääomamenoihin, jätehuollon ja käytöstä poistamisen kustannuksiin, odotettuun käyttöikään ja käytettyyn hintaennustekäyrään (118)

118

| — | pieniä epäsymmetrisiä poikkeamia tulevissa seisonta-ajoissa – alaspäin poikkeamia rajoittaa täysi (100 prosentin) kapasiteetin käyttöaste, ja sen vuoksi niiden oletetaan olevan pienempiä kuin ylöspäin suuntautuvat poikkeamat perusskenaarion arvosta [5–10] % (**) (ts. [90–95] %:n (**) käyttöaste) (119) |
| --- | --- |

—

pieniä epäsymmetrisiä poikkeamia tulevissa seisonta-ajoissa – alaspäin poikkeamia rajoittaa täysi (100 prosentin) kapasiteetin käyttöaste, ja sen vuoksi niiden oletetaan olevan pienempiä kuin ylöspäin suuntautuvat poikkeamat perusskenaarion arvosta [5–10] % (**) (ts. [90–95] %:n (**) käyttöaste) (119)

**

**

119

| — | hankkeen viiveitä ei huomioitu Monte Carlo -analyysissä, koska viiveiden käsittely rahoitusmallissa on puutteellista (ks. jäljempänä johdanto-osan 249 kappale). |
| --- | --- |

—

hankkeen viiveitä ei huomioitu Monte Carlo -analyysissä, koska viiveiden käsittely rahoitusmallissa on puutteellista (ks. jäljempänä johdanto-osan 249 kappale).

Jäljempänä olevat kuviot 17 ja 18 osoittavat hankkeen sisäisten korkokantojen jakaumat kahdelle arvioidulle ajanjaksolle. Kummassakin tapauksessa tulos perustuu 10 000 simulaatioon (120).

120

| (247) | Joulukuun 2014 osalta arvioidun sisäisen korkokannan jakauma keskittyy 8,79 prosenttiin, kun taas 90 prosenttia lasketuista sisäisen korkokannan arvoista kohdistuu vaihteluvälille [8,20 %; 9,36 %].

  Kuvio 17


  Sisäisen korkokannan arvot joulukuulle 2014













  Lähde: | Komission laskelmat. |
| --- | --- | --- |

(247)

Joulukuun 2014 osalta arvioidun sisäisen korkokannan jakauma keskittyy 8,79 prosenttiin, kun taas 90 prosenttia lasketuista sisäisen korkokannan arvoista kohdistuu vaihteluvälille [8,20 %; 9,36 %].

Kuvio 17

Kuvio 17

Sisäisen korkokannan arvot joulukuulle 2014

Sisäisen korkokannan arvot joulukuulle 2014

Image 20

Lähde:

Lähde:

| (248) | Helmikuun 2017 osalta arvioidun sisäisen korkokannan jakauma keskittyy noin 7,35 prosenttiin, kun taas 90 prosenttia lasketuista sisäisen korkokannan arvoista kohdistuu vaihteluvälille [6,79 %; 7,90 %] (121).

  Kuvio 18


  Sisäisen korkokannan arvot helmikuulle 2017













  Lähde: | Komission laskelmat. |
| --- | --- | --- |

(248)

Helmikuun 2017 osalta arvioidun sisäisen korkokannan jakauma keskittyy noin 7,35 prosenttiin, kun taas 90 prosenttia lasketuista sisäisen korkokannan arvoista kohdistuu vaihteluvälille [6,79 %; 7,90 %] (121).

121

Kuvio 18

Kuvio 18

Sisäisen korkokannan arvot helmikuulle 2017

Sisäisen korkokannan arvot helmikuulle 2017

Image 21

Lähde:

Lähde:

| (249) | On huomattava, että mahdollisten viivästysten vaikutusta ei ole otettu huomioon kuvioiden 17 ja 18 perustana olevissa sisäisen korkokannan laskelmissa. Tämä johtuu pääosin viivästysten puutteellisesta käsittelystä rahoitusmallissa. Rahoitusmallissa otetaan huomioon erityisesti seuraavan tyyppiset viivästykset:






  — | viivästykset, jotka olivat tapahtuneet jo ennen rakennustöiden aloittamista (rahoitusmallissa nimellä ”rakentamisen aikana”) |
| --- | --- | --- |

(249)

On huomattava, että mahdollisten viivästysten vaikutusta ei ole otettu huomioon kuvioiden 17 ja 18 perustana olevissa sisäisen korkokannan laskelmissa. Tämä johtuu pääosin viivästysten puutteellisesta käsittelystä rahoitusmallissa. Rahoitusmallissa otetaan huomioon erityisesti seuraavan tyyppiset viivästykset:

—

viivästykset, jotka olivat tapahtuneet jo ennen rakennustöiden aloittamista (rahoitusmallissa nimellä ”rakentamisen aikana”)

| — | viivästykset, jotka tapahtuvat rakennustöiden päättymisen jälkeen (rahoitusmallissa nimellä ”sopimushinnan ylittävät kustannukset”). |
| --- | --- |

—

viivästykset, jotka tapahtuvat rakennustöiden päättymisen jälkeen (rahoitusmallissa nimellä ”sopimushinnan ylittävät kustannukset”).

| (250) | Komissio huomauttaa, että nämä kaksi rahoitusmalliin sisältyvää viivästysskenaariota ovat perusmuotoisia, eikä niitä voida käyttää mallintamaan riittävällä tavalla yleisimpien viivästystyyppien todellisia vaikutuksia esimerkiksi silloin, kun rakentamisen eri vaiheissa tapahtuu eripituisia viivästyksiä (122). |
| --- | --- |

(250)

Komissio huomauttaa, että nämä kaksi rahoitusmalliin sisältyvää viivästysskenaariota ovat perusmuotoisia, eikä niitä voida käyttää mallintamaan riittävällä tavalla yleisimpien viivästystyyppien todellisia vaikutuksia esimerkiksi silloin, kun rakentamisen eri vaiheissa tapahtuu eripituisia viivästyksiä (122).

122

| (251) | Jäljempänä taulukossa 12 esitetään sisäisen korkokannan vaihteluväli kahtena arvioinnin kannalta merkityksellisenä ajankohtana. Arvioitu sisäinen korkokanta on alhaisempi helmikuun 2017 osalta, mikä johtuu sähkön hintaennusteiden laskusta vuosien 2014 ja 2017 välillä. Kumpaakin arviota voidaan kuitenkin pitää varovaisena, sillä tiettyjä johdanto-osan 238 ja 239 kappaleessa kuvattuja kvantitatiivisista osatekijöitä sekä Unkarin viranomaisten arvioissa olevia puutteita ei voitu sisällyttää rahoitusmalliin kvantitatiivisesti.

  Taulukko 12


  Yhteenveto sisäisestä korkokannasta








  (%) |
| --- | --- |
| | Joulukuu 2014 | Helmikuu 2017 |
| Vaihteluväli | 8,20 –9,36 | 6,79 –7,90 |
| Keskikohta | 8,79 | 7,35 |

(251)

Jäljempänä taulukossa 12 esitetään sisäisen korkokannan vaihteluväli kahtena arvioinnin kannalta merkityksellisenä ajankohtana. Arvioitu sisäinen korkokanta on alhaisempi helmikuun 2017 osalta, mikä johtuu sähkön hintaennusteiden laskusta vuosien 2014 ja 2017 välillä. Kumpaakin arviota voidaan kuitenkin pitää varovaisena, sillä tiettyjä johdanto-osan 238 ja 239 kappaleessa kuvattuja kvantitatiivisista osatekijöitä sekä Unkarin viranomaisten arvioissa olevia puutteita ei voitu sisällyttää rahoitusmalliin kvantitatiivisesti.

Taulukko 12

Taulukko 12

Yhteenveto sisäisestä korkokannasta

Yhteenveto sisäisestä korkokannasta

(%)

Joulukuu 2014

Helmikuu 2017

Vaihteluväli

8,20 –9,36

6,79 –7,90

Keskikohta

8,79

7,35

5.1.1.3   
  Komission arvio energian tasoitetuista kokonaistuotantokustannuksista

Komission arvio energian tasoitetuista kokonaistuotantokustannuksista

| (252) | Kokonaisvaltaisuuden vuoksi ja jotta kuvattaisiin kaikkia Unkarin toimittamia tietoja (ks. johdanto-osan 69 ja 81–82 kappale), komissio tarkasteli lyhyesti myös Paks II:n taloudellista elinkelpoisuutta käyttämällä arviota energian tasoitetuista kokonaistuotantokustannuksista (ks. 3.1.1.3 jakso). |
| --- | --- |

(252)

Kokonaisvaltaisuuden vuoksi ja jotta kuvattaisiin kaikkia Unkarin toimittamia tietoja (ks. johdanto-osan 69 ja 81–82 kappale), komissio tarkasteli lyhyesti myös Paks II:n taloudellista elinkelpoisuutta käyttämällä arviota energian tasoitetuista kokonaistuotantokustannuksista (ks. 3.1.1.3 jakso).

| (253) | Arvioidessaan Paks II:n kaltaisen unkarilaisen ydinvoimalaitoksen energian tasoitettuja kokonaistuotantokustannuksia komissio käytti lähtökohtana OECD:n/IEA:n/NEA:n vuoden 2015 tutkimusta (ks. johdanto-osan 81 kappale). Kyseisessä tutkimuksessa unkarilaisen ydinvoimalan energian tasoitetuiksi kokonaistuotantokustannuksiksi on arvioitu 80,95 euroa/MWh 7 prosentin korkotasolla ja 112,45 euroa/MWh 10 prosentin korkotasolla, kun kuormitusaste on 85 prosenttia (123). Koska nämä luvut julkaistiin elokuussa 2015, niitä voidaan käyttää energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten arvioinnissa ainoastaan vuoden 2017 osalta, ei vuoden 2014 osalta. |
| --- | --- |

(253)

Arvioidessaan Paks II:n kaltaisen unkarilaisen ydinvoimalaitoksen energian tasoitettuja kokonaistuotantokustannuksia komissio käytti lähtökohtana OECD:n/IEA:n/NEA:n vuoden 2015 tutkimusta (ks. johdanto-osan 81 kappale). Kyseisessä tutkimuksessa unkarilaisen ydinvoimalan energian tasoitetuiksi kokonaistuotantokustannuksiksi on arvioitu 80,95 euroa/MWh 7 prosentin korkotasolla ja 112,45 euroa/MWh 10 prosentin korkotasolla, kun kuormitusaste on 85 prosenttia (123). Koska nämä luvut julkaistiin elokuussa 2015, niitä voidaan käyttää energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten arvioinnissa ainoastaan vuoden 2017 osalta, ei vuoden 2014 osalta.

123

| (254) | Komissio huomauttaa, että kasvattamalla kuormitusastetta [90–95] (*9) prosenttiin, joka on Unkarin toimittamissa asiakirjoissa käytetty keskeinen kuormitusaste, edellisessä kappaleessa esitetyt energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset muuttuvat seuraavasti: 74 euroon/MWH ja 103 euroon/MWh (124). |
| --- | --- |

(254)

Komissio huomauttaa, että kasvattamalla kuormitusastetta [90–95] (*9) prosenttiin, joka on Unkarin toimittamissa asiakirjoissa käytetty keskeinen kuormitusaste, edellisessä kappaleessa esitetyt energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset muuttuvat seuraavasti: 74 euroon/MWH ja 103 euroon/MWh (124).

*9

124

| (255) | Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että Unkarissa sijaitsevan ydinvoimalaitoksen energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset ovat suuremmat kuin 74 euroa/MWh, ja nämä kustannukset puolestaan ovat suuremmat kuin vuonna 2015 laskettu hintaennuste 73 euroa/MWh tai vuonna 2016 laskettu hintaennuste 68 euroa/MWh (125). |
| --- | --- |

(255)

Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että Unkarissa sijaitsevan ydinvoimalaitoksen energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset ovat suuremmat kuin 74 euroa/MWh, ja nämä kustannukset puolestaan ovat suuremmat kuin vuonna 2015 laskettu hintaennuste 73 euroa/MWh tai vuonna 2016 laskettu hintaennuste 68 euroa/MWh (125).

125

5.1.1.4   
  Taloudellista etua koskevat päätelmät

Taloudellista etua koskevat päätelmät

| (256) | Komissio käyttää 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 jaksossa arvioituja keskimääräisen pääomakustannuksen ja sisäisen korkokannan arvoja arvioidakseen, noudatetaanko hankkeessa markkinataloustoimijaperiaatetta. Seuraavassa taulukossa 13 on yhteenveto keskeisistä tiedoista kummankin ajankohdan osalta:

  Taulukko 13


  Keskimääräisen pääomakustannuksen ja sisäisen korkokannan vertailu








  (%) |
| --- | --- |
| | Joulukuu 2014 | Helmikuu 2017 |
| Keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluväli | 9,15 –10,36 | 7,40 –8,35 |
| Sisäisen korkokannan vaihteluväli | 8,20 –9,36 | 6,79 –7,90 |
| Keskimääräisen pääomakustannuksen keskikohta | 9,76 | 7,88 |
| Sisäisen korkokannan keskimmäinen arvo | 8,79 | 7,35 |
| Niiden sisäisen korkokannan simulaatioiden osuus, joissa sisäinen korkokanta on < keskimääräisen pääomakustannuksen alaraja | 85 | 55 |

(256)

Komissio käyttää 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 jaksossa arvioituja keskimääräisen pääomakustannuksen ja sisäisen korkokannan arvoja arvioidakseen, noudatetaanko hankkeessa markkinataloustoimijaperiaatetta. Seuraavassa taulukossa 13 on yhteenveto keskeisistä tiedoista kummankin ajankohdan osalta:

Taulukko 13

Taulukko 13

Keskimääräisen pääomakustannuksen ja sisäisen korkokannan vertailu

Keskimääräisen pääomakustannuksen ja sisäisen korkokannan vertailu

(%)

Joulukuu 2014

Helmikuu 2017

Keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluväli

9,15 –10,36

7,40 –8,35

Sisäisen korkokannan vaihteluväli

8,20 –9,36

6,79 –7,90

Keskimääräisen pääomakustannuksen keskikohta

9,76

7,88

Sisäisen korkokannan keskimmäinen arvo

8,79

7,35

Niiden sisäisen korkokannan simulaatioiden osuus, joissa sisäinen korkokanta on < keskimääräisen pääomakustannuksen alaraja

85

55

| (257) | Taulukosta 13 voidaan päätellä seuraavat keskeiset seikat:






  — | Sisäisen korkokannan keskimmäinen arvo on huomattavasti pienempi kuin keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluvälin keskikohta (8,79 % vs. 9,66 % ja 7,35 % vs. 7,88 %) kumpanakin ajankohtana. |
| --- | --- | --- |

(257)

Taulukosta 13 voidaan päätellä seuraavat keskeiset seikat:

—

Sisäisen korkokannan keskimmäinen arvo on huomattavasti pienempi kuin keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluvälin keskikohta (8,79 % vs. 9,66 % ja 7,35 % vs. 7,88 %) kumpanakin ajankohtana.

| — | Sisäisen korkokannan keskimmäinen arvo on jopa pienempi kuin keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluvälin alaraja (8,79 % vs. 9,15 % ja 7,35 % vs. 7,40 %) kumpanakin ajankohtana. |
| --- | --- |

—

Sisäisen korkokannan keskimmäinen arvo on jopa pienempi kuin keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluvälin alaraja (8,79 % vs. 9,15 % ja 7,35 % vs. 7,40 %) kumpanakin ajankohtana.

| — | Suurimmassa osassa tapauksista sisäinen korkokanta jää alle asianmukaisen keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluvälin. Monte Carlo -simulaatiosta saadut arvioidut sisäisen korkokannan arvot ovat nimittäin pienemmät kuin keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluvälin alaraja suurimmassa osassa tapauksista (85 %:ssa tapauksista joulukuun 2014 osalta ja 55 %:ssa tapauksista helmikuun 2017 osalta) (126), (127). |
| --- | --- |

—

Suurimmassa osassa tapauksista sisäinen korkokanta jää alle asianmukaisen keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluvälin. Monte Carlo -simulaatiosta saadut arvioidut sisäisen korkokannan arvot ovat nimittäin pienemmät kuin keskimääräisen pääomakustannuksen vaihteluvälin alaraja suurimmassa osassa tapauksista (85 %:ssa tapauksista joulukuun 2014 osalta ja 55 %:ssa tapauksista helmikuun 2017 osalta) (126), (127).

126

127

| (258) | Komissio korostaa, että nämä tulokset ovat varovaisia, sillä






  — | komissiolla ei ole keinoja arvioida täsmällisesti lisäkustannusten mahdollisuutta, etenkään jos ne ovat sitä suuruusluokkaa, jota asianomaisten sille menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeen toimittamissa huomautuksissa on ehdotettu; Monte Carlo -simulaatioihin valittujen kustannusten vaihtelu oli paljon pienempää kuin huomautuksissa ehdotettu suuruusluokka |
| --- | --- | --- |

(258)

Komissio korostaa, että nämä tulokset ovat varovaisia, sillä

—

komissiolla ei ole keinoja arvioida täsmällisesti lisäkustannusten mahdollisuutta, etenkään jos ne ovat sitä suuruusluokkaa, jota asianomaisten sille menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeen toimittamissa huomautuksissa on ehdotettu; Monte Carlo -simulaatioihin valittujen kustannusten vaihtelu oli paljon pienempää kuin huomautuksissa ehdotettu suuruusluokka

| — | komissiolle toimitetuissa huomautuksissa esitettyjä alhaisen öljyn hinnan skenaariota koskevia hintaennusteita ei otettu huomioon herkkyysanalyysissä, eikä myöskään tehty sellaisia korjauksia, joilla olisi pyritty ottamaan huomioon sähköpörsseissä tehtyjen sähköfutuurisopimusten hintojen poikkeamat tarkastelluista hintaennusteista |
| --- | --- |

—

komissiolle toimitetuissa huomautuksissa esitettyjä alhaisen öljyn hinnan skenaariota koskevia hintaennusteita ei otettu huomioon herkkyysanalyysissä, eikä myöskään tehty sellaisia korjauksia, joilla olisi pyritty ottamaan huomioon sähköpörsseissä tehtyjen sähköfutuurisopimusten hintojen poikkeamat tarkastelluista hintaennusteista

| — | laskelmissa ei otettu huomioon sellaista ydinvoimaloiden riskipreemiota, joka ylittäisi sähköntuotantoon ja yleishyödykkeisiin liittyvät vakioriskipreemiot |
| --- | --- |

—

laskelmissa ei otettu huomioon sellaista ydinvoimaloiden riskipreemiota, joka ylittäisi sähköntuotantoon ja yleishyödykkeisiin liittyvät vakioriskipreemiot

| — | vuoden 2014 osalta keskimääräisen pääomakustannuksen vertailuanalyysia varten ei ollut käytettävissä minkäänlaisia arvioita vihreän ja uusiutuvan sähköntuotannon keskimääräisistä pääomakustannuksista. |
| --- | --- |

—

vuoden 2014 osalta keskimääräisen pääomakustannuksen vertailuanalyysia varten ei ollut käytettävissä minkäänlaisia arvioita vihreän ja uusiutuvan sähköntuotannon keskimääräisistä pääomakustannuksista.

Tämä viittaa siihen, että todellisuudessa kumpaakin ajankohtaa vastaavien sisäisen korkokannan arvojen ja keskimääräisen pääomakustannuksen arvojen välinen potentiaalinen vaihtelu on erittäin todennäköisesti vielä esitettyä suurempaa.

| (259) | Lisäksi laskelmia, joiden avulla hankkeen sisäinen korkokanta on arvioitu, sekä arvioituja keskimääräisen pääomakustannuksen arvoja voidaan käyttää määritettäessä hankkeen elinaikana arviolta kertyvien kokonaistappioiden nettonykyarvo siinä tapauksessa, että hankkeen rahoittaisi markkinataloussijoittaja. Hankeen odotetaan tuottavan 600 miljoonan euron tappiot perustapauksessa, jossa markkinaehtoinen keskimääräinen pääomakustannus on 7,88 prosenttia ja sisäinen korkokanta on 7,35 prosenttia, jotka ovat vuoden 2017 tietojen keskiarvoja (128). |
| --- | --- |

(259)

Lisäksi laskelmia, joiden avulla hankkeen sisäinen korkokanta on arvioitu, sekä arvioituja keskimääräisen pääomakustannuksen arvoja voidaan käyttää määritettäessä hankkeen elinaikana arviolta kertyvien kokonaistappioiden nettonykyarvo siinä tapauksessa, että hankkeen rahoittaisi markkinataloussijoittaja. Hankeen odotetaan tuottavan 600 miljoonan euron tappiot perustapauksessa, jossa markkinaehtoinen keskimääräinen pääomakustannus on 7,88 prosenttia ja sisäinen korkokanta on 7,35 prosenttia, jotka ovat vuoden 2017 tietojen keskiarvoja (128).

128

| (260) | Keskimääräisen pääomakustannuksen ja sisäisen korkokannan vertailun lisäksi energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten lyhyessä analyysissä varmistui, että ennustetut sähkön hinnat eivät kattaisi Paks II:n tuottaman sähkön tasoitettuja tuotantokustannuksia. |
| --- | --- |

(260)

Keskimääräisen pääomakustannuksen ja sisäisen korkokannan vertailun lisäksi energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten lyhyessä analyysissä varmistui, että ennustetut sähkön hinnat eivät kattaisi Paks II:n tuottaman sähkön tasoitettuja tuotantokustannuksia.

| (261) | Näiden tulosten perusteella komissio katsoo, että hanke ei tuottaisi riittäviä voittoja kattamaan sellaisen yksityisen investoijan kustannuksia, joka pystyisi hankkimaan rahoitusta ainoastaan markkinahinnoilla. Vaikka helmikuun 2017 tiedot ovat markkinataloustoimijatestin kannalta kaikkein oleellisimmat, näiden tietojen analyysistä johdetut tulokset ovat päteviä myös silloin, kun analyysi on tehty käyttäen tietoja, jotka olivat saatavilla alkuperäisen investointipäätöksen tekoajankohtana joulukuussa 2014. |
| --- | --- |

(261)

Näiden tulosten perusteella komissio katsoo, että hanke ei tuottaisi riittäviä voittoja kattamaan sellaisen yksityisen investoijan kustannuksia, joka pystyisi hankkimaan rahoitusta ainoastaan markkinahinnoilla. Vaikka helmikuun 2017 tiedot ovat markkinataloustoimijatestin kannalta kaikkein oleellisimmat, näiden tietojen analyysistä johdetut tulokset ovat päteviä myös silloin, kun analyysi on tehty käyttäen tietoja, jotka olivat saatavilla alkuperäisen investointipäätöksen tekoajankohtana joulukuussa 2014.

| (262) | Tämän arvioinnin perusteella komissio katsoo, että yksityinen investoija ei olisi sijoittanut hankkeeseen samoilla ehdoilla. Sen takia ja koska Paks II hyötyy täysin uudesta varallisuudesta, jolla on taloudellista arvoa, komissio katsoo, että toimenpiteestä on taloudellista etua Paks II:lle. |
| --- | --- |

(262)

Tämän arvioinnin perusteella komissio katsoo, että yksityinen investoija ei olisi sijoittanut hankkeeseen samoilla ehdoilla. Sen takia ja koska Paks II hyötyy täysin uudesta varallisuudesta, jolla on taloudellista arvoa, komissio katsoo, että toimenpiteestä on taloudellista etua Paks II:lle.

5.1.2   VALTION VAROJEN SIIRTYMINEN JA TOIMENPITEEN JOHTUMINEN VALTIOSTA

| (263) | Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, Unkari rahoittaisi hankkeen rakentamisen valtion varoista, joista 80 prosenttia on Venäjän federaation myöntämää lainaa ja 20 prosenttia Unkarin omia varoja. Unkari rahoittaisi suoraan kaikki tuotantoyksiköiden 5 ja 6 käyttöönottoon, suunnitteluun ja rakentamiseen vaadittavat investoinnit hallitustenvälisessä rahoitussopimuksessa määrätyllä tavalla. Sen takia komissio katsoo, että toimenpiteeseen sisältyisi Unkarin valtion varojen siirtämistä. |
| --- | --- |

(263)

Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, Unkari rahoittaisi hankkeen rakentamisen valtion varoista, joista 80 prosenttia on Venäjän federaation myöntämää lainaa ja 20 prosenttia Unkarin omia varoja. Unkari rahoittaisi suoraan kaikki tuotantoyksiköiden 5 ja 6 käyttöönottoon, suunnitteluun ja rakentamiseen vaadittavat investoinnit hallitustenvälisessä rahoitussopimuksessa määrätyllä tavalla. Sen takia komissio katsoo, että toimenpiteeseen sisältyisi Unkarin valtion varojen siirtämistä.

| (264) | Komissio myös muistuttaa, että toimenpide johtuu Unkarin valtiosta, sillä Unkari on tehnyt päätöksen, joka koskee hankkeeseen investoimista, ja se päättää vaadittavien varojen käytöstä EPC-sopimuksen hankintahinnan maksamiseen sekä Paks II:n kahden uuden reaktorin pääomarahoituksesta. |
| --- | --- |

(264)

Komissio myös muistuttaa, että toimenpide johtuu Unkarin valtiosta, sillä Unkari on tehnyt päätöksen, joka koskee hankkeeseen investoimista, ja se päättää vaadittavien varojen käytöstä EPC-sopimuksen hankintahinnan maksamiseen sekä Paks II:n kahden uuden reaktorin pääomarahoituksesta.

5.1.3   VALIKOIVUUS

| (265) | Toimenpiteen katsotaan olevan valikoiva, jos sillä suositaan vain tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja. Komissio toistaa, että toimenpide on valikoiva, sillä se koskee vain yhtä yritystä siltä osin kuin Unkari on nimittänyt Paks II:n hallituksen päätöksellä N:o 1429/2014 (VII. 31.) Unkarin valtion valtuuttamaksi organisaatioksi, joka omistaa uudet ydintuotantoyksiköt ja vastaa niiden käytöstä. Sen takia edun katsotaan olevan valikoivaa. |
| --- | --- |

(265)

Toimenpiteen katsotaan olevan valikoiva, jos sillä suositaan vain tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja. Komissio toistaa, että toimenpide on valikoiva, sillä se koskee vain yhtä yritystä siltä osin kuin Unkari on nimittänyt Paks II:n hallituksen päätöksellä N:o 1429/2014 (VII. 31.) Unkarin valtion valtuuttamaksi organisaatioksi, joka omistaa uudet ydintuotantoyksiköt ja vastaa niiden käytöstä. Sen takia edun katsotaan olevan valikoivaa.

5.1.4   VAIKUTUS KAUPPAAN JA KILPAILUN VÄÄRISTYMINEN

| (266) | Kuten komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, sähkömarkkinat on vapautettu unionin alueella ja sähköntuottajat käyvät kauppaa jäsenvaltioiden välillä. Lisäksi Unkarin sähköinfrastruktuuri on suhteellisen vahva ja sisältää huomattavan määrän rajayhdysjohtoja (niiden määrä vastaa 30:tä prosenttia kotimaisesta tuotantokapasiteetista) naapurijäsenvaltioiden kanssa. Vaikka Unkari on sähkön nettotuoja, johdanto-osan 49 kappaleessa oleva kuvio 5 osoittaa, että Unkari vie sähköä paitsi Unkarin kanssa yhteen kytketyille Tšekin, Slovakian, Unkarin ja Romanian vuorokausimarkkinoille (jotka ovat olleet toiminnassa vuodesta 2014 lähtien) myös Itävaltaan ja Kroatiaan. |
| --- | --- |

(266)

Kuten komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, sähkömarkkinat on vapautettu unionin alueella ja sähköntuottajat käyvät kauppaa jäsenvaltioiden välillä. Lisäksi Unkarin sähköinfrastruktuuri on suhteellisen vahva ja sisältää huomattavan määrän rajayhdysjohtoja (niiden määrä vastaa 30:tä prosenttia kotimaisesta tuotantokapasiteetista) naapurijäsenvaltioiden kanssa. Vaikka Unkari on sähkön nettotuoja, johdanto-osan 49 kappaleessa oleva kuvio 5 osoittaa, että Unkari vie sähköä paitsi Unkarin kanssa yhteen kytketyille Tšekin, Slovakian, Unkarin ja Romanian vuorokausimarkkinoille (jotka ovat olleet toiminnassa vuodesta 2014 lähtien) myös Itävaltaan ja Kroatiaan.

| (267) | Ilmoitettu toimenpide mahdollistaisi merkittävän tuotantokapasiteetin kehittämisen, ja tätä kapasiteettia olisivat muussa tapauksessa voineet kehittää muut markkinatoimijat joko Unkarista tai muista jäsenvaltioista käyttäen vaihtoehtoista teknologiaa ja yksityisten investoijien rahoitusta. Koska sähköä myydään valtiosta toiseen, yhdelle yritykselle myönnetty valikoiva etu saattaa lisäksi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan. |
| --- | --- |

(267)

Ilmoitettu toimenpide mahdollistaisi merkittävän tuotantokapasiteetin kehittämisen, ja tätä kapasiteettia olisivat muussa tapauksessa voineet kehittää muut markkinatoimijat joko Unkarista tai muista jäsenvaltioista käyttäen vaihtoehtoista teknologiaa ja yksityisten investoijien rahoitusta. Koska sähköä myydään valtiosta toiseen, yhdelle yritykselle myönnetty valikoiva etu saattaa lisäksi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan.

| (268) | Sen takia komissio toteaa jälleen, että toimenpide uhkaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(268)

Sen takia komissio toteaa jälleen, että toimenpide uhkaa vääristää kilpailua.

5.1.5   VALTIONTUKEA KOSKEVA PÄÄTELMÄ

| (269) | Koska komissio katsoo, että toimenpiteestä aiheutuu taloudellista etua Paks II:lle ja että myös muut valtiontuen olemassaolon osatekijät sisältyvät toimenpiteeseen, komissio tulee siihen johtopäätökseen, että Unkarin valtio myöntää hankkeessa Paks II:lle sellaista tukea, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(269)

Koska komissio katsoo, että toimenpiteestä aiheutuu taloudellista etua Paks II:lle ja että myös muut valtiontuen olemassaolon osatekijät sisältyvät toimenpiteeseen, komissio tulee siihen johtopäätökseen, että Unkarin valtio myöntää hankkeessa Paks II:lle sellaista tukea, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

5.2   TUEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

TUEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| (270) | Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin (johdanto-osan 116 kappale), komissio katsoo edelleen, että vaikka useita sopimuksia on jo allekirjoitettu ja alustava investointipäätös on tehty, lopullista investointipäätöstä, jolla Paks II antaa kahden uuden reaktorin rakennustyöt peruuttamattomasti toimeksi, ei vielä ole tehty eikä mitään EPC-sopimuksen mukaisia maksuja ole vielä maksettu. Koska Unkari on ilmoittanut toimenpiteestä ennen sen toteuttamista, se on noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua täytäntöönpanokieltoa. |
| --- | --- |

(270)

Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin (johdanto-osan 116 kappale), komissio katsoo edelleen, että vaikka useita sopimuksia on jo allekirjoitettu ja alustava investointipäätös on tehty, lopullista investointipäätöstä, jolla Paks II antaa kahden uuden reaktorin rakennustyöt peruuttamattomasti toimeksi, ei vielä ole tehty eikä mitään EPC-sopimuksen mukaisia maksuja ole vielä maksettu. Koska Unkari on ilmoittanut toimenpiteestä ennen sen toteuttamista, se on noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua täytäntöönpanokieltoa.

5.3   SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (271) | Koska toimenpiteeseen katsotaan sisältyvän valtiontukea, komissio on tutkinut myös, voidaanko toimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(271)

Koska toimenpiteeseen katsotaan sisältyvän valtiontukea, komissio on tutkinut myös, voidaanko toimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

| (272) | Komissio huomauttaa, että vaikka Unkarin mukaan toimenpide ei sisällä valtiontukea, se on esittänyt toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia perusteluja vastauksena menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen sekä asianomaisten komissiolle menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeen toimittamia huomautuksia (ks. 3.2 jakso). |
| --- | --- |

(272)

Komissio huomauttaa, että vaikka Unkarin mukaan toimenpide ei sisällä valtiontukea, se on esittänyt toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia perusteluja vastauksena menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen sekä asianomaisten komissiolle menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeen toimittamia huomautuksia (ks. 3.2 jakso).

5.3.1   ARVIOINNISSA KÄYTETTÄVÄ OIKEUSPERUSTA

| (273) | Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.1 jaksossa todettiin, komissio voi julistaa toimenpiteen suoraan sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, jos toimenpide edistää yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista, on tarpeellista ja oikeasuhteista kyseisen edun saavuttamiseksi eikä vaikuta haitallisesti kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(273)

Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.1 jaksossa todettiin, komissio voi julistaa toimenpiteen suoraan sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, jos toimenpide edistää yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista, on tarpeellista ja oikeasuhteista kyseisen edun saavuttamiseksi eikä vaikuta haitallisesti kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (274) | Toimenpiteen on täytettävä seuraavat edellytykset: i) sillä pyritään edistämään taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehittämistä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti; ii) se on kohdennettu saamaan aikaan sellainen merkittävä vaikutus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin (esimerkiksi markkinoiden toimintapuutteen korjaamiseen); iii) ehdotettu toimenpide on yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen soveltuva politiikan väline; iv) sillä on kannustava vaikutus; v) se on oikeassa suhteessa niihin tarpeisiin, joita varten se on otettu käyttöön, ja vi) se ei vääristä kilpailua ja kauppaa jäsenvaltioiden välillä perusteettomasti. |
| --- | --- |

(274)

Toimenpiteen on täytettävä seuraavat edellytykset: i) sillä pyritään edistämään taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehittämistä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti; ii) se on kohdennettu saamaan aikaan sellainen merkittävä vaikutus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin (esimerkiksi markkinoiden toimintapuutteen korjaamiseen); iii) ehdotettu toimenpide on yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen soveltuva politiikan väline; iv) sillä on kannustava vaikutus; v) se on oikeassa suhteessa niihin tarpeisiin, joita varten se on otettu käyttöön, ja vi) se ei vääristä kilpailua ja kauppaa jäsenvaltioiden välillä perusteettomasti.

| (275) | Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Unkarin viranomaiset katsoivat, että valtiontukisäännöt ja erityisesti valtiontuen myöntämistä koskeva yleinen kielto eivät ole sovellettavissa Euratomin perustamissopimukseen piiriin kuuluviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(275)

Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Unkarin viranomaiset katsoivat, että valtiontukisäännöt ja erityisesti valtiontuen myöntämistä koskeva yleinen kielto eivät ole sovellettavissa Euratomin perustamissopimukseen piiriin kuuluviin toimenpiteisiin.

| (276) | Komissio myöntää, että nyt käsiteltävänä oleva investointi on teollista toimintaa, joka kuuluu Euratomin perustamissopimuksen soveltamisalaan (ks. perustamissopimuksen liite II). Tämä ei kuitenkaan poista mahdollisuutta soveltaa SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaa silloin, kun arvioidaan tällaisen toimen rahoitusmenetelmää. |
| --- | --- |

(276)

Komissio myöntää, että nyt käsiteltävänä oleva investointi on teollista toimintaa, joka kuuluu Euratomin perustamissopimuksen soveltamisalaan (ks. perustamissopimuksen liite II). Tämä ei kuitenkaan poista mahdollisuutta soveltaa SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaa silloin, kun arvioidaan tällaisen toimen rahoitusmenetelmää.

| (277) | Samalla kun Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan c alakohdassa luodaan unionille velvollisuus edistää ydinenergia-alan investointeja ja Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklassa velvoitetaan unioni julkaisemaan ohjeellisia ohjelmia ydinalan investointien helpottamiseksi, perustamissopimuksessa ei kuitenkaan määrätä erityisistä säännöistä, jotka ohjaisivat, kuinka jäsenvaltio voi rahoittaa kyseisiä investointeja. Euratomin perustamissopimuksen 106 a artiklan 3 kohdan mukaan SEUT-sopimuksen määräykset eivät voi poiketa Euratomin perustamissopimuksen määräyksistä. |
| --- | --- |

(277)

Samalla kun Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan c alakohdassa luodaan unionille velvollisuus edistää ydinenergia-alan investointeja ja Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklassa velvoitetaan unioni julkaisemaan ohjeellisia ohjelmia ydinalan investointien helpottamiseksi, perustamissopimuksessa ei kuitenkaan määrätä erityisistä säännöistä, jotka ohjaisivat, kuinka jäsenvaltio voi rahoittaa kyseisiä investointeja. Euratomin perustamissopimuksen 106 a artiklan 3 kohdan mukaan SEUT-sopimuksen määräykset eivät voi poiketa Euratomin perustamissopimuksen määräyksistä.

| (278) | SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artikla ei poikkea mistään Euratomin perustamissopimuksen määräyksistä, sillä siinä ei määrätä erikseen valtiontuen valvonnasta, eikä komission suorittama SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukainen valiontuen valvonta estä Euratomin perustamissopimuksessa esitetyn, ydinenergia-alan investointeja koskevan edistämistavoitteen täyttämistä. |
| --- | --- |

(278)

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artikla ei poikkea mistään Euratomin perustamissopimuksen määräyksistä, sillä siinä ei määrätä erikseen valtiontuen valvonnasta, eikä komission suorittama SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukainen valiontuen valvonta estä Euratomin perustamissopimuksessa esitetyn, ydinenergia-alan investointeja koskevan edistämistavoitteen täyttämistä.

5.3.2   MUUN UNIONIN OIKEUDEN KUIN VALTIONTUKISÄÄNTÖJEN NOUDATTAMINEN

| (279) | Useat asianomaiset esittivät huomautuksia, jotka koskevat toimenpiteen yhdenmukaisuutta direktiivien 2014/24/EU ja 2014/25/EU (erityisesti direktiivin 2014/25/EU alakohtaisten sääntöjen) ja direktiivin 2009/72/EY (sähködirektiivi) 8 artiklan kanssa. Komissio on sen vuoksi arvioinut, missä määrin se, että Paks II:n kahden uuden ydinreaktorin rakentamisurakan myöntäminen suoraan tietylle yritykselle on (mahdollisesti) vastoin direktiivien 2014/24/EU ja 2014/25/EU säännöksiä ja direktiivin 2009/72/EY 8 artiklaa, voisi vaikuttaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiseen valtiontukiarviointiin. |
| --- | --- |

(279)

Useat asianomaiset esittivät huomautuksia, jotka koskevat toimenpiteen yhdenmukaisuutta direktiivien 2014/24/EU ja 2014/25/EU (erityisesti direktiivin 2014/25/EU alakohtaisten sääntöjen) ja direktiivin 2009/72/EY (sähködirektiivi) 8 artiklan kanssa. Komissio on sen vuoksi arvioinut, missä määrin se, että Paks II:n kahden uuden ydinreaktorin rakentamisurakan myöntäminen suoraan tietylle yritykselle on (mahdollisesti) vastoin direktiivien 2014/24/EU ja 2014/25/EU säännöksiä ja direktiivin 2009/72/EY 8 artiklaa, voisi vaikuttaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiseen valtiontukiarviointiin.

| (280) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ”valtiontukimenettelyä soveltaessaan komission on perussopimuksen yleisen systematiikan nojalla noudatettava valtiontukia koskevien määräysten ja muuta kuin valtiontukea koskevien erityisten määräysten johdonmukaisuutta ja näin ollen arvioitava kyseessä olevan tuen yhteensoveltuvuutta näiden erityisten määräysten kanssa. (...) Komissiolla on tällainen velvollisuus ainoastaan, jos tuen osatekijät ovat niin kiinteästi sidoksissa tuen kohteeseen, ettei niitä voida arvioida erikseen. (...) Komission velvollisuus ottaa tukea koskevassa menettelyssä kyseisen tuen osatekijöiden ja tuen kohteen välisestä yhteydestä riippumatta lopullisesti kantaa siihen, onko muita unionin oikeuden säännöksiä ja määräyksiä kuin SEUT 107 ja SEUT 108 artiklan määräyksiä (...) rikottu vai ei, olisi ristiriidassa yhtäältä niiden menettelysääntöjen ja menettelyllisten takeiden – jotka eroavat osittain hyvinkin paljon toisistaan ja joista aiheutuu toisistaan eroavia oikeudellisia seurauksia – kanssa, jotka ovat ominaisia näiden määräysten soveltamisen valvontaa varten erityisesti säädetyille menettelyille, ja toisaalta hallinnollisen menettelyn ja oikeussuojakeinojen erillisyyttä koskevan periaatteen kanssa. (...) Jos kyseessä olevan tuen osatekijä on kiinteästi sidoksissa tuen kohteeseen, komissio arvioi sen yhteensoveltuvuutta muuta kuin valtiontukea koskevien säännösten ja määräysten kanssa SEUT 108 artiklassa tarkoitetussa menettelyssä, ja tämä arviointi voi johtaa siihen, että kyseisen tuen todetaan olevan sisämarkkinoille soveltumaton. Sitä vastoin tilanteessa, jossa kyseisen tuen osatekijä voidaan erottaa tuen kohteesta, komissiolla ei ole velvollisuutta arvioida sen yhteensoveltuvuutta muuta kuin valtiontukea koskevien säännösten ja määräysten kanssa SEUT 108 artiklassa tarkoitetussa menettelyssä” (129). |
| --- | --- |

(280)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ”valtiontukimenettelyä soveltaessaan komission on perussopimuksen yleisen systematiikan nojalla noudatettava valtiontukia koskevien määräysten ja muuta kuin valtiontukea koskevien erityisten määräysten johdonmukaisuutta ja näin ollen arvioitava kyseessä olevan tuen yhteensoveltuvuutta näiden erityisten määräysten kanssa. (...) Komissiolla on tällainen velvollisuus ainoastaan, jos tuen osatekijät ovat niin kiinteästi sidoksissa tuen kohteeseen, ettei niitä voida arvioida erikseen. (...) Komission velvollisuus ottaa tukea koskevassa menettelyssä kyseisen tuen osatekijöiden ja tuen kohteen välisestä yhteydestä riippumatta lopullisesti kantaa siihen, onko muita unionin oikeuden säännöksiä ja määräyksiä kuin SEUT 107 ja SEUT 108 artiklan määräyksiä (...) rikottu vai ei, olisi ristiriidassa yhtäältä niiden menettelysääntöjen ja menettelyllisten takeiden – jotka eroavat osittain hyvinkin paljon toisistaan ja joista aiheutuu toisistaan eroavia oikeudellisia seurauksia – kanssa, jotka ovat ominaisia näiden määräysten soveltamisen valvontaa varten erityisesti säädetyille menettelyille, ja toisaalta hallinnollisen menettelyn ja oikeussuojakeinojen erillisyyttä koskevan periaatteen kanssa. (...) Jos kyseessä olevan tuen osatekijä on kiinteästi sidoksissa tuen kohteeseen, komissio arvioi sen yhteensoveltuvuutta muuta kuin valtiontukea koskevien säännösten ja määräysten kanssa SEUT 108 artiklassa tarkoitetussa menettelyssä, ja tämä arviointi voi johtaa siihen, että kyseisen tuen todetaan olevan sisämarkkinoille soveltumaton. Sitä vastoin tilanteessa, jossa kyseisen tuen osatekijä voidaan erottaa tuen kohteesta, komissiolla ei ole velvollisuutta arvioida sen yhteensoveltuvuutta muuta kuin valtiontukea koskevien säännösten ja määräysten kanssa SEUT 108 artiklassa tarkoitetussa menettelyssä” (129).

129

| (281) | Tämän perusteella ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuutta koskevaan arvioon voisi vaikuttaa mahdollinen direktiivin 2014/25/EU noudattamatta jättäminen, jos toimenpide vääristäisi edelleen kilpailua ja kauppaa sähkömarkkinoilla (niillä markkinoilla, joilla tuensaaja eli Paks II on aktiivinen). |
| --- | --- |

(281)

Tämän perusteella ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuutta koskevaan arvioon voisi vaikuttaa mahdollinen direktiivin 2014/25/EU noudattamatta jättäminen, jos toimenpide vääristäisi edelleen kilpailua ja kauppaa sähkömarkkinoilla (niillä markkinoilla, joilla tuensaaja eli Paks II on aktiivinen).

| (282) | Tältä osin komissio katsoo, että direktiivi 2014/25/EU on merkityksellinen, kun on kyse kahden uuden reaktorin rakennustöiden myöntämisestä suoraan tietylle yhdelle yritykselle. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa kahden uuden reaktorin rakentaminen on hallitustenvälisellä sopimuksella myönnetty suoraan yritykselle JSC NIAEP, joka toimii aktiivisesti ydinrakentamisen alalla, mutta JSC NIAEP ei ole tuensaaja. Tuensaaja on Paks II, joka on markkinaosapuoli sähkömarkkinoilla ja joka jatkossa omistaa uudet ydinreaktorit ja käyttää niitä. Kuten jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, JSC NIAEP:tä ei pidetä mahdollisena toimenpiteen tuensaajana. |
| --- | --- |

(282)

Tältä osin komissio katsoo, että direktiivi 2014/25/EU on merkityksellinen, kun on kyse kahden uuden reaktorin rakennustöiden myöntämisestä suoraan tietylle yhdelle yritykselle. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa kahden uuden reaktorin rakentaminen on hallitustenvälisellä sopimuksella myönnetty suoraan yritykselle JSC NIAEP, joka toimii aktiivisesti ydinrakentamisen alalla, mutta JSC NIAEP ei ole tuensaaja. Tuensaaja on Paks II, joka on markkinaosapuoli sähkömarkkinoilla ja joka jatkossa omistaa uudet ydinreaktorit ja käyttää niitä. Kuten jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, JSC NIAEP:tä ei pidetä mahdollisena toimenpiteen tuensaajana.

| (283) | Sen takia julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättäminen käsiteltävässä tapauksessa saattaa aiheuttaa vääristäviä vaikutuksia ydinvoimarakentamisen markkinoilla. Paks II:lle myönnetyn investointituen tarkoituksena on kuitenkin mahdollistaa sähkön tuotanto ilman, että yritys joutuu kantamaan ydinvoimalaitosten rakentamisesta aiheutuvia investointikustannuksia. Sen takia ei ole havaittu sellaista vääristävää lisävaikutusta kilpailuun ja kauppaan sähkömarkkinoilla, joka olisi aiheutunut direktiivin 2014/25/EU noudattamatta jättämisestä siltä osin kuin on kyse rakennusurakan myöntämisestä suoraan JSC NIAEP:lle. |
| --- | --- |

(283)

Sen takia julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättäminen käsiteltävässä tapauksessa saattaa aiheuttaa vääristäviä vaikutuksia ydinvoimarakentamisen markkinoilla. Paks II:lle myönnetyn investointituen tarkoituksena on kuitenkin mahdollistaa sähkön tuotanto ilman, että yritys joutuu kantamaan ydinvoimalaitosten rakentamisesta aiheutuvia investointikustannuksia. Sen takia ei ole havaittu sellaista vääristävää lisävaikutusta kilpailuun ja kauppaan sähkömarkkinoilla, joka olisi aiheutunut direktiivin 2014/25/EU noudattamatta jättämisestä siltä osin kuin on kyse rakennusurakan myöntämisestä suoraan JSC NIAEP:lle.

| (284) | Näin ollen koska direktiivin 2014/25/EU mahdollisen rikkomisen ja tuen tavoitteen välillä ei ole erottamatonta yhteyttä, tämä mahdollinen rikkominen ei välttämättä vaikuta tuen soveltuvuuden arviointiin. |
| --- | --- |

(284)

Näin ollen koska direktiivin 2014/25/EU mahdollisen rikkomisen ja tuen tavoitteen välillä ei ole erottamatonta yhteyttä, tämä mahdollinen rikkominen ei välttämättä vaikuta tuen soveltuvuuden arviointiin.

| (285) | Joka tapauksessa sitä, onko Unkari noudattanut direktiiviä 2014/25/EU, on arvioitu komission käynnistämässä erillisessä menettelyssä, jonka alustava päätelmä saatavilla olevien tietojen perusteella on, että direktiivissä 2014/25/EU säädettyjä menettelyjä ei voida soveltaa kahden reaktorin rakennustöitä koskevaan toimeksiantoon direktiivin 50 artiklan c alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(285)

Joka tapauksessa sitä, onko Unkari noudattanut direktiiviä 2014/25/EU, on arvioitu komission käynnistämässä erillisessä menettelyssä, jonka alustava päätelmä saatavilla olevien tietojen perusteella on, että direktiivissä 2014/25/EU säädettyjä menettelyjä ei voida soveltaa kahden reaktorin rakennustöitä koskevaan toimeksiantoon direktiivin 50 artiklan c alakohdan perusteella.

| (286) | Direktiivin 2009/72/EY 8 artiklan mahdollisen rikkomisen osalta komissio katsoo, että vaatimus tarjouskilpailun tai vastaavan avoimen ja syrjimättömän menettelyn järjestämisestä uuden tuotantokapasiteetin rakentamisessa ei ole ehdoton. Itse asiassa 8 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä vaaditaan jäsenvaltioita säätämään lainsäädännössään mahdollisuudesta järjestää tarjouskilpailuja uuden tuotantokapasiteetin rakentamisessa. Unkari on noudattanut tätä vaatimusta saattamalla sen osaksi sähkölakiaan (130). Lisäksi 8 artiklan 1 kohdan toisen virkkeen mukaan tarjouskilpailua ei pidä vaatia, mikäli direktiivin 2009/72/EY 7 artiklassa säädetyn lupamenettelyn perusteella rakennettava tuotantokapasiteetti on riittävä toimitusvarmuuden turvaamiseksi. Näin on käsiteltävässä tapauksessa: hanke on saanut luvan (7 artiklassa tarkoitetun lupamenettelyn mukaisesti) nimenomaan kattaa muun muassa tulevan kotimaisen kokonaistuotantokapasiteetin vaje, eikä komissiolla ei ole tiedossaan sellaisia seikkoja, jotka osoittaisivat, että käyttöön otettava tuotantokapasiteetti olisi riittämätön. Näin ollen direktiivin 2009/72/EY 8 artiklan mukainen vaatimus tarjouskilpailun tai sitä vastaavan menettelyn järjestämisestä ei vaikuta soveltuvan nyt käsiteltävänä olevaan hankkeeseen. Näin ollen komissiolla ei ole riittäviä perusteita osoittaa, että direktiivin 2009/72/EY 8 artiklaa olisi mahdollisesti sovellettava tässä asiassa. |
| --- | --- |

(286)

Direktiivin 2009/72/EY 8 artiklan mahdollisen rikkomisen osalta komissio katsoo, että vaatimus tarjouskilpailun tai vastaavan avoimen ja syrjimättömän menettelyn järjestämisestä uuden tuotantokapasiteetin rakentamisessa ei ole ehdoton. Itse asiassa 8 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä vaaditaan jäsenvaltioita säätämään lainsäädännössään mahdollisuudesta järjestää tarjouskilpailuja uuden tuotantokapasiteetin rakentamisessa. Unkari on noudattanut tätä vaatimusta saattamalla sen osaksi sähkölakiaan (130). Lisäksi 8 artiklan 1 kohdan toisen virkkeen mukaan tarjouskilpailua ei pidä vaatia, mikäli direktiivin 2009/72/EY 7 artiklassa säädetyn lupamenettelyn perusteella rakennettava tuotantokapasiteetti on riittävä toimitusvarmuuden turvaamiseksi. Näin on käsiteltävässä tapauksessa: hanke on saanut luvan (7 artiklassa tarkoitetun lupamenettelyn mukaisesti) nimenomaan kattaa muun muassa tulevan kotimaisen kokonaistuotantokapasiteetin vaje, eikä komissiolla ei ole tiedossaan sellaisia seikkoja, jotka osoittaisivat, että käyttöön otettava tuotantokapasiteetti olisi riittämätön. Näin ollen direktiivin 2009/72/EY 8 artiklan mukainen vaatimus tarjouskilpailun tai sitä vastaavan menettelyn järjestämisestä ei vaikuta soveltuvan nyt käsiteltävänä olevaan hankkeeseen. Näin ollen komissiolla ei ole riittäviä perusteita osoittaa, että direktiivin 2009/72/EY 8 artiklaa olisi mahdollisesti sovellettava tässä asiassa.

130

| (287) | Sen vuoksi komissio katsoo, että muiden unionin oikeuden säännösten noudattaminen ei vaikuta ilmoitetun toimenpiteen arviointiin valtiontukisääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(287)

Sen vuoksi komissio katsoo, että muiden unionin oikeuden säännösten noudattaminen ei vaikuta ilmoitetun toimenpiteen arviointiin valtiontukisääntöjen perusteella.

5.3.3   YHTEISEN EDUN MUKAINEN TAVOITE

| (288) | Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.2 jaksossa todettiin, toimenpiteellä on saavutettava hyvin määritelty yhteisen edun mukainen tavoite. Sen jälkeen kun unioni on todennut, että jokin tavoite on jäsenvaltioiden yhteisen edun mukainen, tavoitteesta tulee yhteisen edun mukainen tavoite. |
| --- | --- |

(288)

Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.2 jaksossa todettiin, toimenpiteellä on saavutettava hyvin määritelty yhteisen edun mukainen tavoite. Sen jälkeen kun unioni on todennut, että jokin tavoite on jäsenvaltioiden yhteisen edun mukainen, tavoitteesta tulee yhteisen edun mukainen tavoite.

| (289) | Komissio totesi, että toimenpide sisältää erityistä tukea ydinteknologialle. Tältä osin komissio pani merkille, että Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan c alakohdassa määrätään, että unioni ”helpottaa investointeja ja varmistaa ydinenergian kehittämisessä tarvittavien peruslaitosten rakentamisen yhteisössä erityisesti kannustamalla yritysten aloitteita”. |
| --- | --- |

(289)

Komissio totesi, että toimenpide sisältää erityistä tukea ydinteknologialle. Tältä osin komissio pani merkille, että Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan c alakohdassa määrätään, että unioni ”helpottaa investointeja ja varmistaa ydinenergian kehittämisessä tarvittavien peruslaitosten rakentamisen yhteisössä erityisesti kannustamalla yritysten aloitteita”.

| (290) | Komissio katsoi, että Unkarin kaavailema investointituki Paks II:lle ydinenergian edistämiseen voitaisiin siitä syystä katsoa pyrkimykseksi edistää yhteisen edun mukaista tavoitetta helpottamalla uusia ydinenergiainvestointeja. |
| --- | --- |

(290)

Komissio katsoi, että Unkarin kaavailema investointituki Paks II:lle ydinenergian edistämiseen voitaisiin siitä syystä katsoa pyrkimykseksi edistää yhteisen edun mukaista tavoitetta helpottamalla uusia ydinenergiainvestointeja.

| (291) | Useat asianomaiset ovat toimittaneet huomautuksia, joiden mukaan Euratomin perustamissopimuksen mukaisia Unkarin ydinenergiainvestointeja ei voida katsoa yhteisen edun mukaiseksi tavoitteeksi. |
| --- | --- |

(291)

Useat asianomaiset ovat toimittaneet huomautuksia, joiden mukaan Euratomin perustamissopimuksen mukaisia Unkarin ydinenergiainvestointeja ei voida katsoa yhteisen edun mukaiseksi tavoitteeksi.

| (292) | Komissio kuitenkin katsoo, että Euratomin perustamissopimuksen määräykset on nimenomaisesti vahvistettu Lissabonin sopimuksella, ja sen vuoksi Euratomin perustamissopimusta ei voida pitää vanhentuneena tai vanhanaikaisena ja käyttökelvottomana sopimuksena. Lissabonin sopimuksen osapuolet pitivät välttämättömänä, että Euratomin perustamissopimuksen määräyksillä olisi jatkossakin täysi oikeusvaikutus (131). Euratomin perustamissopimuksen johdanto-osassa todetaan, että on luotava olosuhteet voimakkaan ydinteollisuuden kehittämiselle. Kuten komission aiemmissa päätöksissä (132) todetaan, komissio katsoo, että ydinenergian edistäminen on Euratomin perustamissopimuksen keskeinen tavoite ja näin ollen myös unionin tavoite. Euratomin perustamissopimuksen johdanto-osan mukaisesti komissio on Euroopan atomienergiayhteisön toimielin ja sen tehtävänä on luoda ”tarvittavat edellytykset sellaisen voimakkaan ydinteollisuuden kehittämiselle, joka lisää olennaisesti energiantuotantoa”. Tämä velvollisuus olisi otettava huomioon, kun komissio käyttää harkintavaltaansa valtiontuen hyväksymisessä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(292)

Komissio kuitenkin katsoo, että Euratomin perustamissopimuksen määräykset on nimenomaisesti vahvistettu Lissabonin sopimuksella, ja sen vuoksi Euratomin perustamissopimusta ei voida pitää vanhentuneena tai vanhanaikaisena ja käyttökelvottomana sopimuksena. Lissabonin sopimuksen osapuolet pitivät välttämättömänä, että Euratomin perustamissopimuksen määräyksillä olisi jatkossakin täysi oikeusvaikutus (131). Euratomin perustamissopimuksen johdanto-osassa todetaan, että on luotava olosuhteet voimakkaan ydinteollisuuden kehittämiselle. Kuten komission aiemmissa päätöksissä (132) todetaan, komissio katsoo, että ydinenergian edistäminen on Euratomin perustamissopimuksen keskeinen tavoite ja näin ollen myös unionin tavoite. Euratomin perustamissopimuksen johdanto-osan mukaisesti komissio on Euroopan atomienergiayhteisön toimielin ja sen tehtävänä on luoda ”tarvittavat edellytykset sellaisen voimakkaan ydinteollisuuden kehittämiselle, joka lisää olennaisesti energiantuotantoa”. Tämä velvollisuus olisi otettava huomioon, kun komissio käyttää harkintavaltaansa valtiontuen hyväksymisessä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

131

132

| (293) | Lisäksi, vaikka ydinenergian kehittäminen ei ole jäsenvaltioille pakollista ja jotkut jäsenvaltiot ovat päättäneet, että ne eivät rakenna tai kehitä ydinvoimalaitoksia, ydinvoimainvestointien edistämisen voidaan valtiontukivalvonnan näkökulmasta katsoa olevan yhteisen edun mukainen tavoite. Useat valtiontukisääntöjen mukaisesti sekä käytännössä hyväksytyt ja tunnustetut tavoitteet, kuten alueellinen kehittäminen, ovat merkityksellisiä ainoastaan yhdelle tai muutamalle jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

(293)

Lisäksi, vaikka ydinenergian kehittäminen ei ole jäsenvaltioille pakollista ja jotkut jäsenvaltiot ovat päättäneet, että ne eivät rakenna tai kehitä ydinvoimalaitoksia, ydinvoimainvestointien edistämisen voidaan valtiontukivalvonnan näkökulmasta katsoa olevan yhteisen edun mukainen tavoite. Useat valtiontukisääntöjen mukaisesti sekä käytännössä hyväksytyt ja tunnustetut tavoitteet, kuten alueellinen kehittäminen, ovat merkityksellisiä ainoastaan yhdelle tai muutamalle jäsenvaltiolle.

| (294) | Sen takia komissio katsoo, että Unkarin viranomaisten kaavailema toimenpide edistää Euratomin perustamissopimuksessa vahvistettua tavoitetta uusien ydinvoimainvestointien edistämisestä. |
| --- | --- |

(294)

Sen takia komissio katsoo, että Unkarin viranomaisten kaavailema toimenpide edistää Euratomin perustamissopimuksessa vahvistettua tavoitetta uusien ydinvoimainvestointien edistämisestä.

| (295) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen Unkarin viranomaiset toimittivat siirtoverkonhaltijan tutkimuksista peräisin olevia päivitettyjä tietoja, joissa on otettu huomioon tuonti ja kysynnän kehitys. Edellä johdanto-osan 50 kappaleessa mainitun MAVIRin tutkimuksen mukaan Unkarin markkinoilla tarvitaan vähintään 5,3 gigawattia uutta sähköntuotantokapasiteettia vuoteen 2026 mennessä ja hieman yli 7 gigawattia ennustejakson loppuun eli vuoteen 2031 mennessä. Sen takia komissio katsoo, että toimenpide, jonka tarkoituksena on edistää ydinenergiaa, koskee yhteisen edun mukaista, Euratomin perustamissopimuksessa vahvistettua tavoitetta samalla, kun se osaltaan lisää sähkön toimitusvarmuutta. |
| --- | --- |

(295)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen Unkarin viranomaiset toimittivat siirtoverkonhaltijan tutkimuksista peräisin olevia päivitettyjä tietoja, joissa on otettu huomioon tuonti ja kysynnän kehitys. Edellä johdanto-osan 50 kappaleessa mainitun MAVIRin tutkimuksen mukaan Unkarin markkinoilla tarvitaan vähintään 5,3 gigawattia uutta sähköntuotantokapasiteettia vuoteen 2026 mennessä ja hieman yli 7 gigawattia ennustejakson loppuun eli vuoteen 2031 mennessä. Sen takia komissio katsoo, että toimenpide, jonka tarkoituksena on edistää ydinenergiaa, koskee yhteisen edun mukaista, Euratomin perustamissopimuksessa vahvistettua tavoitetta samalla, kun se osaltaan lisää sähkön toimitusvarmuutta.

5.3.4   TUEN TARPEELLISUUS JA MARKKINOIDEN TOIMINTAPUUTE

| (296) | Komissio myönsi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että ydinenergialle ovat ominaisia erittäin suuret kiinteät uponneet kustannukset ja erittäin pitkät ajanjaksot, joille nämä hankintamenot on jaksotettava. Tämä tarkoittaa sitä, että ydinenergiatuotannon alalle lähtemistä harkitsevat sijoittajat huomaavat altistuvansa merkittäville taloudellisille riskeille. |
| --- | --- |

(296)

Komissio myönsi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että ydinenergialle ovat ominaisia erittäin suuret kiinteät uponneet kustannukset ja erittäin pitkät ajanjaksot, joille nämä hankintamenot on jaksotettava. Tämä tarkoittaa sitä, että ydinenergiatuotannon alalle lähtemistä harkitsevat sijoittajat huomaavat altistuvansa merkittäville taloudellisille riskeille.

| (297) | Komissio pyysi tietoja mahdollisista uusista ydinvoimainvestoinneista (joissa ei ole käytetty valtiontukea), niiden aikatauluista (ottaen huomioon Unkarin sähkömarkkinoiden erityispiirteet), niiden odotetusta kehityksestä sekä markkinoiden mallinnuksesta tässä suhteessa, jotta se voisi arvioida, oliko markkinoilla sellaisia toimintapuutteita, jotka olisivat voineet vaikuttaa uusiin ydinvoimahankeinvestointeihin Unkarissa, ja mitä nämä hankkeet olisivat olleet. |
| --- | --- |

(297)

Komissio pyysi tietoja mahdollisista uusista ydinvoimainvestoinneista (joissa ei ole käytetty valtiontukea), niiden aikatauluista (ottaen huomioon Unkarin sähkömarkkinoiden erityispiirteet), niiden odotetusta kehityksestä sekä markkinoiden mallinnuksesta tässä suhteessa, jotta se voisi arvioida, oliko markkinoilla sellaisia toimintapuutteita, jotka olisivat voineet vaikuttaa uusiin ydinvoimahankeinvestointeihin Unkarissa, ja mitä nämä hankkeet olisivat olleet.

| (298) | Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 129 kappaleessa todettiin, voidakseen määritellä, onko valtiontuki tarpeellista, komission on arvioitava, onko toimenpide kohdistettu tilanteeseen, jossa sillä voidaan saadaan aikaan merkittävä parannus, jota ei voida saada aikaan pelkästään markkinoiden omin toimin, esimerkiksi korjaamalla hyvin määritelty markkinoiden toimintapuute. |
| --- | --- |

(298)

Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 129 kappaleessa todettiin, voidakseen määritellä, onko valtiontuki tarpeellista, komission on arvioitava, onko toimenpide kohdistettu tilanteeseen, jossa sillä voidaan saadaan aikaan merkittävä parannus, jota ei voida saada aikaan pelkästään markkinoiden omin toimin, esimerkiksi korjaamalla hyvin määritelty markkinoiden toimintapuute.

| (299) | Markkinapuutteen olemassaolo on osa arviota, jossa määritetään, onko valtiontuki tarpeellista yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamisessa. Tässä tapauksessa Unkari pyrkii edistämään uusia ydinvoimaninvestointeja Euratomin perustamissopimuksessa kuvatulla tavalla, jotta se voisi ehkäistä sitä lähitulevaisuudessa uhkaavan sähkön kansallisen kokonaistuotannon vajeen. Sen takia komissio on arvioitava, onko valtiontuki tarpeen uusien ydinvoimainvestointien edistämistavoitteen saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

(299)

Markkinapuutteen olemassaolo on osa arviota, jossa määritetään, onko valtiontuki tarpeellista yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamisessa. Tässä tapauksessa Unkari pyrkii edistämään uusia ydinvoimaninvestointeja Euratomin perustamissopimuksessa kuvatulla tavalla, jotta se voisi ehkäistä sitä lähitulevaisuudessa uhkaavan sähkön kansallisen kokonaistuotannon vajeen. Sen takia komissio on arvioitava, onko valtiontuki tarpeen uusien ydinvoimainvestointien edistämistavoitteen saavuttamisen kannalta.

| (300) | Tältä osin komissio ottaa jälleen esille asianomaisten huomautukset, joissa käsitellään sitä, olisiko komission arvioitava, onko sähköntuotantoon tehtäville sijoituksille yleisesti luonteenomaista markkinoiden toimintapuute. Jotkut asianomaiset huomauttivat, että tällaisten investointien osalta ei ole olemassa markkinoiden toimintapuutetta ja että nykyiset alhaiset sähkön tukkumyyntihinnat ovat ainoastaan normaalisti toimivien markkinoiden reaktio. Toiset asianomaiset esittivät, että komission olisi määriteltävä ne merkitykselliset markkinat, joilla markkinoiden toimintapuutteen olemassaoloa tarkastellaan, sähkön vapautetuiksi sisämarkkinoiksi. Lisäksi jos näillä merkityksellisillä markkinoilla olisi markkinoiden toimintapuute, ydinvoimala ei olisi paras mahdollinen tapa sen korjaamiseen. |
| --- | --- |

(300)

Tältä osin komissio ottaa jälleen esille asianomaisten huomautukset, joissa käsitellään sitä, olisiko komission arvioitava, onko sähköntuotantoon tehtäville sijoituksille yleisesti luonteenomaista markkinoiden toimintapuute. Jotkut asianomaiset huomauttivat, että tällaisten investointien osalta ei ole olemassa markkinoiden toimintapuutetta ja että nykyiset alhaiset sähkön tukkumyyntihinnat ovat ainoastaan normaalisti toimivien markkinoiden reaktio. Toiset asianomaiset esittivät, että komission olisi määriteltävä ne merkitykselliset markkinat, joilla markkinoiden toimintapuutteen olemassaoloa tarkastellaan, sähkön vapautetuiksi sisämarkkinoiksi. Lisäksi jos näillä merkityksellisillä markkinoilla olisi markkinoiden toimintapuute, ydinvoimala ei olisi paras mahdollinen tapa sen korjaamiseen.

| (301) | Arvioidessaan tuen tarpeellisuutta komissio kuitenkin tutkii, voitaisiinko yhteisen edun mukainen tavoite saavuttaa ilman valtion väliintuloa vai estäisikö markkinoiden toimintapuute tämän. Lisäksi tuen tarpeellisuutta arvioidessaan komission ei tarvitse ensin määritellä merkityksellisiä markkinoita. Jotta komissio voi arvioida, onko markkinoilla toimintapuute, sen on ensin määriteltävä, mitä yhteisen edun mukaista tavoitetta jäsenvaltio tavoittelee. Tämän toimenpiteen yhteisen edun mukainen tavoite ei koske yleisesti sähkön sisämarkkinoita eikä investointeja sähköntuotantoon. Sen sijaan se koskee uusien ydinvoimainvestointien edistämistä Euratomin perustamissopimuksessa vahvistetulla tavalla. Nämä investoinnit ovat kiistatta osa sähkömarkkinoita ja auttavat Unkaria selviämään tulevasta kokonaistuotantokapasiteetin vajeesta. Toiseksi komission on tutkittava, varmistavatko tarjonnan ja kysynnän vapaa vuorovaikutus sähkömarkkinoilla yleisesti sen, että uuden ydinvoiman kehittämistavoite voidaan saavuttaa ilman valtion väliintuloa. Tiettyjen markkinoiden määrittely ei ole välttämätöntä siinä suhteessa. |
| --- | --- |

(301)

Arvioidessaan tuen tarpeellisuutta komissio kuitenkin tutkii, voitaisiinko yhteisen edun mukainen tavoite saavuttaa ilman valtion väliintuloa vai estäisikö markkinoiden toimintapuute tämän. Lisäksi tuen tarpeellisuutta arvioidessaan komission ei tarvitse ensin määritellä merkityksellisiä markkinoita. Jotta komissio voi arvioida, onko markkinoilla toimintapuute, sen on ensin määriteltävä, mitä yhteisen edun mukaista tavoitetta jäsenvaltio tavoittelee. Tämän toimenpiteen yhteisen edun mukainen tavoite ei koske yleisesti sähkön sisämarkkinoita eikä investointeja sähköntuotantoon. Sen sijaan se koskee uusien ydinvoimainvestointien edistämistä Euratomin perustamissopimuksessa vahvistetulla tavalla. Nämä investoinnit ovat kiistatta osa sähkömarkkinoita ja auttavat Unkaria selviämään tulevasta kokonaistuotantokapasiteetin vajeesta. Toiseksi komission on tutkittava, varmistavatko tarjonnan ja kysynnän vapaa vuorovaikutus sähkömarkkinoilla yleisesti sen, että uuden ydinvoiman kehittämistavoite voidaan saavuttaa ilman valtion väliintuloa. Tiettyjen markkinoiden määrittely ei ole välttämätöntä siinä suhteessa.

| (302) | Komissio on sen vuoksi arvioinut, onko Unkarissa olemassa markkinoiden toimintapuute uusien ydinvoimainvestointien edistämisen osalta ja onko mahdollinen toimintapuute Unkarin markkinoiden yleinen ominaisuus vai pelkästään ydinenergiaan liittyvä erityisominaisuus. |
| --- | --- |

(302)

Komissio on sen vuoksi arvioinut, onko Unkarissa olemassa markkinoiden toimintapuute uusien ydinvoimainvestointien edistämisen osalta ja onko mahdollinen toimintapuute Unkarin markkinoiden yleinen ominaisuus vai pelkästään ydinenergiaan liittyvä erityisominaisuus.

| (303) | Komissio katsoi tämän päätöksen 5.1.1.4 jaksossa, että hankkeesta ei saataisi riittävää tuottoa sellaisen yksityisen investoijan kustannusten kattamiseen, joka voisi hankkia rahoitusta ainoastaan markkinahinnoilla, sillä investoinnin odotettu sisäinen korkokanta on alhaisempi kuin hankkeen keskimääräisen pääomakustannuksen markkinapohjainen vertailuarvo, eikä järkevä yksityinen investoija tästä syystä investoisi näissä olosuhteissa ilman lisätukea valtiolta. |
| --- | --- |

(303)

Komissio katsoi tämän päätöksen 5.1.1.4 jaksossa, että hankkeesta ei saataisi riittävää tuottoa sellaisen yksityisen investoijan kustannusten kattamiseen, joka voisi hankkia rahoitusta ainoastaan markkinahinnoilla, sillä investoinnin odotettu sisäinen korkokanta on alhaisempi kuin hankkeen keskimääräisen pääomakustannuksen markkinapohjainen vertailuarvo, eikä järkevä yksityinen investoija tästä syystä investoisi näissä olosuhteissa ilman lisätukea valtiolta.

| (304) | Kun otetaan huomioon investoinnit ydinenergiaan, Unkari myöntää, että kyseisen teknologian ominaispiirre ovat erittäin suuret etupainotteiset investointikustannukset ja erittäin pitkät odotusajat, ennen kuin investoijat voivat saada korvauksensa. |
| --- | --- |

(304)

Kun otetaan huomioon investoinnit ydinenergiaan, Unkari myöntää, että kyseisen teknologian ominaispiirre ovat erittäin suuret etupainotteiset investointikustannukset ja erittäin pitkät odotusajat, ennen kuin investoijat voivat saada korvauksensa.

| (305) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kuvattiin jo Unkarin sähkömarkkinoita ja esitettiin ne syyt, joiden takia Unkari teki päätöksen uudesta ydinvoimalaitoshankkeesta, erityisesti koska on arvioitu, että sen olemassa olevat ydinvoimalaitokset poistuvat lähiaikoina käytöstä. Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 14 kappaleessa selitettiin, MVM-konsernin kehittämä toteutettavuustutkimus, jossa tutkittiin uuden ydinvoimalaitoksen toteuttamista ja rahoitusta, perustui olettamuksiin, että Unkarin 8 000–9 000 megawatin kokonaistuotantokapasiteetista poistuu vuoteen 2025 mennessä 6 000 megawattia vanhojen voimalaitosten sulkemisen vuoksi. |
| --- | --- |

(305)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kuvattiin jo Unkarin sähkömarkkinoita ja esitettiin ne syyt, joiden takia Unkari teki päätöksen uudesta ydinvoimalaitoshankkeesta, erityisesti koska on arvioitu, että sen olemassa olevat ydinvoimalaitokset poistuvat lähiaikoina käytöstä. Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 14 kappaleessa selitettiin, MVM-konsernin kehittämä toteutettavuustutkimus, jossa tutkittiin uuden ydinvoimalaitoksen toteuttamista ja rahoitusta, perustui olettamuksiin, että Unkarin 8 000–9 000 megawatin kokonaistuotantokapasiteetista poistuu vuoteen 2025 mennessä 6 000 megawattia vanhojen voimalaitosten sulkemisen vuoksi.

| (306) | Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 15 ja 45 kappaleissa todettiin, Unkarin siirtoverkonhaltija MAVIR ennusti merkittävää vajetta Unkarin tulevassa kokonaistuotantokapasiteetissa (133). Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 50 kappaleessa todettiin, viimeisimpien saatavilla olevien tietojen mukaan uudet arviot viittaavat yli 7 gigawatin kokonaiskapasiteettitarpeeseen vuoteen 2031 mennessä. Unkarin viranomaisten mukaan nykyinen sähköntuotanto ei sen takia pysty täyttämään kasvavaa sähkön kysyntää. Näin ollen Unkarissa joudutaan väistämättä tilanteeseen, jossa sähkön kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa, maasta tulee yhä riippuvaisempi sähköntuonnista ja sähkön loppukäyttäjien maksamat hinnat nousevat, mikäli sähköntuotantokapasiteettiin ei tehdä uusia investointeja. Suuruudeltaan 2,4 gigawatin Paks II -hanke vastaa nimenomaan tähän tarpeeseen. |
| --- | --- |

(306)

Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 15 ja 45 kappaleissa todettiin, Unkarin siirtoverkonhaltija MAVIR ennusti merkittävää vajetta Unkarin tulevassa kokonaistuotantokapasiteetissa (133). Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 50 kappaleessa todettiin, viimeisimpien saatavilla olevien tietojen mukaan uudet arviot viittaavat yli 7 gigawatin kokonaiskapasiteettitarpeeseen vuoteen 2031 mennessä. Unkarin viranomaisten mukaan nykyinen sähköntuotanto ei sen takia pysty täyttämään kasvavaa sähkön kysyntää. Näin ollen Unkarissa joudutaan väistämättä tilanteeseen, jossa sähkön kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa, maasta tulee yhä riippuvaisempi sähköntuonnista ja sähkön loppukäyttäjien maksamat hinnat nousevat, mikäli sähköntuotantokapasiteettiin ei tehdä uusia investointeja. Suuruudeltaan 2,4 gigawatin Paks II -hanke vastaa nimenomaan tähän tarpeeseen.

133

| (307) | Unkarin viranomaiset ovat myös viitanneet MAVIRin havaintoon, jonka mukaan suuresta havaitusta tuotantovajeesta huolimatta Unkariin ollaan rakentamassa suhteellisen vähän uutta kapasiteettia, kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 46 kappaleessa ja tämän päätöksen johdanto-osan 51 kappaleessa olevassa taulukossa 2 esitetään. Sen takia komissio haluaa selvittää, onko tämän tyyppisille investoinneille tyypillistä jokin tietty uusiin ydinvoimainvestointeihin sovellettavissa oleva markkinoiden toimintapuute Unkarissa. |
| --- | --- |

(307)

Unkarin viranomaiset ovat myös viitanneet MAVIRin havaintoon, jonka mukaan suuresta havaitusta tuotantovajeesta huolimatta Unkariin ollaan rakentamassa suhteellisen vähän uutta kapasiteettia, kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 46 kappaleessa ja tämän päätöksen johdanto-osan 51 kappaleessa olevassa taulukossa 2 esitetään. Sen takia komissio haluaa selvittää, onko tämän tyyppisille investoinneille tyypillistä jokin tietty uusiin ydinvoimainvestointeihin sovellettavissa oleva markkinoiden toimintapuute Unkarissa.

| (308) | Komissio toteaa, että Euroopassa uusille ydinvoimainvestoinneille ovat ominaista erilaiset epävarmuustekijät ja että joissakin tapauksissa olisi mahdollista suunnitella valtiontukitoimenpiteitä. Komissio on tarkastellut Unkarin toimittamia tietoja Suomessa, Ranskassa ja Slovakiassa käynnissä olevista uusista ydinvoimahankkeista, joiden rahoituksen väitetään olevan markkinapohjaista. Unkari katsoo, että näiden hankkeiden markkinapohjainen rahoitus sulkisi pois markkinoiden toimintapuutteen olemassaolon ydinvoimahankkeiden osalta (ainakin joissakin jäsenvaltioissa). Komissio kuitenkin huomauttaa, että Slovakiassa, Ranskassa ja Olkiluoto 3:n osalta Suomessa hankkeiden investointipäätökset oli tehty ennen vuoden 2008 talouskriisiä ja ennen Fukushiman katastrofia. Nämä kaksi tapahtumaa ovat voineet vaikuttaa merkittävästi investoimisen parametreihin. Lisäksi Suomen investoinnit perustuvat Mankala-liiketoimintamalliin (134), jossa suomalaiset investoijat hankkivat kaiken tuotetun sähkön omakustannushintaan. Mankala-mallissa useat sijoitustoimintaa harjoittavaan osuuskuntaan kuuluvat osakkaat voivat jakaa toimintaan liittyvät riskit sen sijaan, että yksi tai muutama suurosakas ottaisi kannettavakseen koko ydinvoimalaitoksen rakentamishankkeeseen liittyvän riskin. |
| --- | --- |

(308)

Komissio toteaa, että Euroopassa uusille ydinvoimainvestoinneille ovat ominaista erilaiset epävarmuustekijät ja että joissakin tapauksissa olisi mahdollista suunnitella valtiontukitoimenpiteitä. Komissio on tarkastellut Unkarin toimittamia tietoja Suomessa, Ranskassa ja Slovakiassa käynnissä olevista uusista ydinvoimahankkeista, joiden rahoituksen väitetään olevan markkinapohjaista. Unkari katsoo, että näiden hankkeiden markkinapohjainen rahoitus sulkisi pois markkinoiden toimintapuutteen olemassaolon ydinvoimahankkeiden osalta (ainakin joissakin jäsenvaltioissa). Komissio kuitenkin huomauttaa, että Slovakiassa, Ranskassa ja Olkiluoto 3:n osalta Suomessa hankkeiden investointipäätökset oli tehty ennen vuoden 2008 talouskriisiä ja ennen Fukushiman katastrofia. Nämä kaksi tapahtumaa ovat voineet vaikuttaa merkittävästi investoimisen parametreihin. Lisäksi Suomen investoinnit perustuvat Mankala-liiketoimintamalliin (134), jossa suomalaiset investoijat hankkivat kaiken tuotetun sähkön omakustannushintaan. Mankala-mallissa useat sijoitustoimintaa harjoittavaan osuuskuntaan kuuluvat osakkaat voivat jakaa toimintaan liittyvät riskit sen sijaan, että yksi tai muutama suurosakas ottaisi kannettavakseen koko ydinvoimalaitoksen rakentamishankkeeseen liittyvän riskin.

134

| (309) | Unkari katsoi, että Paks II -hanketta olisi verrattava Suomen Hanhikivi 1 -hankkeeseen, joka on Fennovoiman suunnittelema rakennushanke. Komissio huomauttaa, että sen lisäksi, että Hanhikivi 1 hyödyntää Mankala-mallia, 34 prosenttia sen osakkeista on voimalaitoksen rakentajan, Rosatomin, omistuksessa. Komissio ei voi verrata kahta hanketta, joilla näyttää olevan erilainen riskiprofiili ainakin osakkeenomistuksen osalta. Investoijana Unkari kantaa Paks II -hankkeeseen liittyvän riskin kokonaan, kun taas Mankala-mallissa investoijat jakavat riskin. Lisäksi voimalaitoksen rakentaja suorana Hanhikivi 1 -hankkeen omistajana saattaisi käyttäytyä eri tavalla Paks II -hankkeessa, jossa sen vastuu rajoittuisi EPC-sopimukseen eikä se olisi investoija tai omistaja. |
| --- | --- |

(309)

Unkari katsoi, että Paks II -hanketta olisi verrattava Suomen Hanhikivi 1 -hankkeeseen, joka on Fennovoiman suunnittelema rakennushanke. Komissio huomauttaa, että sen lisäksi, että Hanhikivi 1 hyödyntää Mankala-mallia, 34 prosenttia sen osakkeista on voimalaitoksen rakentajan, Rosatomin, omistuksessa. Komissio ei voi verrata kahta hanketta, joilla näyttää olevan erilainen riskiprofiili ainakin osakkeenomistuksen osalta. Investoijana Unkari kantaa Paks II -hankkeeseen liittyvän riskin kokonaan, kun taas Mankala-mallissa investoijat jakavat riskin. Lisäksi voimalaitoksen rakentaja suorana Hanhikivi 1 -hankkeen omistajana saattaisi käyttäytyä eri tavalla Paks II -hankkeessa, jossa sen vastuu rajoittuisi EPC-sopimukseen eikä se olisi investoija tai omistaja.

| (310) | Sen takia ydinvoimahankkeet, jotka ovat jo rakenteilla, eivät näytä olevan hyviä vertailukohtia sen arvioimiseksi, koskeeko uusia ydinvoimainvestointeja markkinoiden toimintapuute. |
| --- | --- |

(310)

Sen takia ydinvoimahankkeet, jotka ovat jo rakenteilla, eivät näytä olevan hyviä vertailukohtia sen arvioimiseksi, koskeeko uusia ydinvoimainvestointeja markkinoiden toimintapuute.

| (311) | Lisäksi Unkari toimitti tietoja seuraavissa jäsenvaltioissa suunnitteilla olevista uusien ydinvoimalaitosten kehittämishankkeista: Liettua, Romania, Bulgaria ja Tšekki. Nämä suunnitelmat vaikuttavat kuitenkin joko epävarmoilta (neuvottelut tarvittavista tukitoimenpiteistä ja rahoitusrakenteesta ovat edelleen kesken (135)) tai ne näyttävät suojautuvan hintariskiltä hinnanerosopimusten avulla (136). Koska nämä suunnitelmat eivät ole vielä toteutumassa, ne eivät näytä olevan pätevä indikaattori markkinoiden toimintapuutteen arvioimisessa. |
| --- | --- |

(311)

Lisäksi Unkari toimitti tietoja seuraavissa jäsenvaltioissa suunnitteilla olevista uusien ydinvoimalaitosten kehittämishankkeista: Liettua, Romania, Bulgaria ja Tšekki. Nämä suunnitelmat vaikuttavat kuitenkin joko epävarmoilta (neuvottelut tarvittavista tukitoimenpiteistä ja rahoitusrakenteesta ovat edelleen kesken (135)) tai ne näyttävät suojautuvan hintariskiltä hinnanerosopimusten avulla (136). Koska nämä suunnitelmat eivät ole vielä toteutumassa, ne eivät näytä olevan pätevä indikaattori markkinoiden toimintapuutteen arvioimisessa.

135

136

| (312) | ICF Consulting Services laati komission talouden ja rahoituksen pääosaston puolesta tutkimuksen Euratomin lainajärjestelyä koskevasta vaikutusarvioinnista (137), jäljempänä ”ICF:n tutkimus”. Tutkimuksessa havaittiin, että ydinvoimahankkeilla on tiettyjä ominaispiirteitä, jotka voivat tehdä niiden rahoittamisesta erityisen haastavaa. Näihin ominaisuuksiin kuuluvat suuret pääomakustannukset ja ydinreaktoreiden tekninen monimutkaisuus, joista aiheutuu suhteellisen suuri riski lupaprosessin, rakentamisen ja käytön aikana; pitkä takaisinmaksuaika; ydinvoimahankkeiden usein ristiriitainen luonne, josta aiheutuu poliittisia, julkisia ja sääntelyyn liittyviä lisäriskejä sekä tarve selkeille lähestymistavoille ja rahoitusmalleille radioaktiivisen jätteen käsittelyä ja laitosten käytöstä poistamista varten. Perinteisten rahoitushaasteiden lisäksi ICF:n tutkimuksessa havaittiin, että ydinvoimalaitosten kehittäjät joutuvat kohtaamaan mahdollisten rahoittajien puolelta tiukempia tarkastuksia ja varovaisuutta nykyisten markkinaolosuhteiden vuoksi, toisin sanoen vuoden 2008 maailmanlaajuisen finanssikriisin edelleen jatkuvien vaikutusten, Fukushiman onnettomuuden, euroalueen ongelmien ja Basel III -uudistuksen vuoksi. Rahoituksen haasteet ovat asettaneet hankeriskin uudenlaiseen tarkasteluun (138). ICF:n tutkimuksessa havaittiin, että tutkimuksen aikana kuultujen sidosryhmien mielipiteiden perusteella rahoituksen haasteet johtuvat vähemmän yksityisen sektorin rahoituksen saatavuuden puutteesta ja enemmän siitä, että tällaisiin investointeihin liittyvät riskit ovat liian suuret verrattuna vaihtoehtoisiin investointimahdollisuuksiin (esimerkiksi perinteisiin ja uusiutuvan energian infrastruktuureihin). ICF:n tutkimuksessa katsotaan, että ydinteknologian rahoittaminen ei sen takia ole houkuttelevaa, mistä aiheutuu vaje tarvittavien investointien ja markkinoiden rahoitushalukkuuden välillä. |
| --- | --- |

(312)

ICF Consulting Services laati komission talouden ja rahoituksen pääosaston puolesta tutkimuksen Euratomin lainajärjestelyä koskevasta vaikutusarvioinnista (137), jäljempänä ”ICF:n tutkimus”. Tutkimuksessa havaittiin, että ydinvoimahankkeilla on tiettyjä ominaispiirteitä, jotka voivat tehdä niiden rahoittamisesta erityisen haastavaa. Näihin ominaisuuksiin kuuluvat suuret pääomakustannukset ja ydinreaktoreiden tekninen monimutkaisuus, joista aiheutuu suhteellisen suuri riski lupaprosessin, rakentamisen ja käytön aikana; pitkä takaisinmaksuaika; ydinvoimahankkeiden usein ristiriitainen luonne, josta aiheutuu poliittisia, julkisia ja sääntelyyn liittyviä lisäriskejä sekä tarve selkeille lähestymistavoille ja rahoitusmalleille radioaktiivisen jätteen käsittelyä ja laitosten käytöstä poistamista varten. Perinteisten rahoitushaasteiden lisäksi ICF:n tutkimuksessa havaittiin, että ydinvoimalaitosten kehittäjät joutuvat kohtaamaan mahdollisten rahoittajien puolelta tiukempia tarkastuksia ja varovaisuutta nykyisten markkinaolosuhteiden vuoksi, toisin sanoen vuoden 2008 maailmanlaajuisen finanssikriisin edelleen jatkuvien vaikutusten, Fukushiman onnettomuuden, euroalueen ongelmien ja Basel III -uudistuksen vuoksi. Rahoituksen haasteet ovat asettaneet hankeriskin uudenlaiseen tarkasteluun (138). ICF:n tutkimuksessa havaittiin, että tutkimuksen aikana kuultujen sidosryhmien mielipiteiden perusteella rahoituksen haasteet johtuvat vähemmän yksityisen sektorin rahoituksen saatavuuden puutteesta ja enemmän siitä, että tällaisiin investointeihin liittyvät riskit ovat liian suuret verrattuna vaihtoehtoisiin investointimahdollisuuksiin (esimerkiksi perinteisiin ja uusiutuvan energian infrastruktuureihin). ICF:n tutkimuksessa katsotaan, että ydinteknologian rahoittaminen ei sen takia ole houkuttelevaa, mistä aiheutuu vaje tarvittavien investointien ja markkinoiden rahoitushalukkuuden välillä.

137

138

| (313) | Uuden ydinvoiman kehittämiseen liittyvät riskit käsittävät kehittämiseen ja hankkeen valmisteluun liittyvät riskit, rakentamisen riskin, markkina- ja tuottoriskit, toimintapolitiikkaan liittyvät riskit sekä sääntelyyn liittyvät riskit. ICF:n tutkimuksessa havaittiin, että verrattuna muun tyyppiseen sähköntuotantoon ydinenergialle tyypilliset riskit koskevat ydinvoimalle asetettuja turvallisuusstandardeja, joista aiheutuu suurempia rakennuskustannuksia ja suuria käyttökustannuksia verrattuna muihin energiateknologioihin, sekä ydinvoimalaitoksen keskimääräistä elinikää, joka on huomattavasti pidempi kuin verrattavissa olevilla infrastruktuuri-investoinneilla, mikä kasvattaa siihen liittyviä rahoitusriskejä. Tämä havainto on samansuuntainen kuin komission havainnot Hinkley Point C -ydinvoimalaitokselle myönnettyä valtiontukea koskevassa arviossa (139). |
| --- | --- |

(313)

Uuden ydinvoiman kehittämiseen liittyvät riskit käsittävät kehittämiseen ja hankkeen valmisteluun liittyvät riskit, rakentamisen riskin, markkina- ja tuottoriskit, toimintapolitiikkaan liittyvät riskit sekä sääntelyyn liittyvät riskit. ICF:n tutkimuksessa havaittiin, että verrattuna muun tyyppiseen sähköntuotantoon ydinenergialle tyypilliset riskit koskevat ydinvoimalle asetettuja turvallisuusstandardeja, joista aiheutuu suurempia rakennuskustannuksia ja suuria käyttökustannuksia verrattuna muihin energiateknologioihin, sekä ydinvoimalaitoksen keskimääräistä elinikää, joka on huomattavasti pidempi kuin verrattavissa olevilla infrastruktuuri-investoinneilla, mikä kasvattaa siihen liittyviä rahoitusriskejä. Tämä havainto on samansuuntainen kuin komission havainnot Hinkley Point C -ydinvoimalaitokselle myönnettyä valtiontukea koskevassa arviossa (139).

139

| (314) | Tutkimusta varten kuultujen sidosryhmien mielestä markkinariskit ovat suurin este ydinenergiaan investoimiselle. Markkinariskin osalta ICF:n tutkimuksessa todettiin, että verrattuna perinteisiin energianlähteisiin, jotka voivat olla toiminnassa ja tuottaa voittoa kolmen vuoden kuluessa, ydinvoimasuunnitelmien rakentaminen ja käyttöönotto ja siten voiton tuottaminen vievät enemmän aikaa. Pidempi voimalaitoksen käyttöikä tarkoittaa myös sitä, että voitot ansaitaan pidemmällä aikavälillä, kun taas perinteisiin energianlähteisiin tehtävien investointien voitot saadaan lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Koska energian hintoja on vaikea ennustaa tarkasti pitkällä aikavälillä, investoijat tukeutuvat sen sijaan fossiilisten polttoaineiden hintaennusteisiin, uusiutuvien energiamuotojen tuloon energia-alalle, uusiutuvien energiamuotojen verkkoon pääsyn ehtoihin sekä hiilen tulevaan hintaan (140). Samaan aikaan kun fossiilisten polttoaineiden hinnat määräytyvät markkinoilla ja ovat lähtökohtaisesti epävarmoja, hiilen hinta määräytyy jossain määrin politiikan mukaan. ICF:n tutkimuksessa havaitaan, että on olemassa epävarmuutta siitä, onko hiilen hinta tulevaisuudessa riittävän korkea, jotta ei-fossiiliset teknologiat, ydinenergia mukaan luettuna, ovat kilpailukykyisiä. |
| --- | --- |

(314)

Tutkimusta varten kuultujen sidosryhmien mielestä markkinariskit ovat suurin este ydinenergiaan investoimiselle. Markkinariskin osalta ICF:n tutkimuksessa todettiin, että verrattuna perinteisiin energianlähteisiin, jotka voivat olla toiminnassa ja tuottaa voittoa kolmen vuoden kuluessa, ydinvoimasuunnitelmien rakentaminen ja käyttöönotto ja siten voiton tuottaminen vievät enemmän aikaa. Pidempi voimalaitoksen käyttöikä tarkoittaa myös sitä, että voitot ansaitaan pidemmällä aikavälillä, kun taas perinteisiin energianlähteisiin tehtävien investointien voitot saadaan lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Koska energian hintoja on vaikea ennustaa tarkasti pitkällä aikavälillä, investoijat tukeutuvat sen sijaan fossiilisten polttoaineiden hintaennusteisiin, uusiutuvien energiamuotojen tuloon energia-alalle, uusiutuvien energiamuotojen verkkoon pääsyn ehtoihin sekä hiilen tulevaan hintaan (140). Samaan aikaan kun fossiilisten polttoaineiden hinnat määräytyvät markkinoilla ja ovat lähtökohtaisesti epävarmoja, hiilen hinta määräytyy jossain määrin politiikan mukaan. ICF:n tutkimuksessa havaitaan, että on olemassa epävarmuutta siitä, onko hiilen hinta tulevaisuudessa riittävän korkea, jotta ei-fossiiliset teknologiat, ydinenergia mukaan luettuna, ovat kilpailukykyisiä.

140

| (315) | Lisäksi komissio ottaa huomioon, että sähkön pitkän aikavälin hinnoista on yleisesti olemassa suurta epävarmuutta, sillä on erittäin vaikea ennustaa tulevia hintoja tuotantoketjun alkupään markkinoilla kaasun, hiilen ja öljyn osalta sekä uusiutuvia energiamuotoja, ydinvoimaa ja päästökauppaa koskevia tulevia toimintapolitiikkoja, jotka kaikki vaikuttavat sähkön hintoihin tulevaisuudessa. Tätä johtopäätöstä tukee myös muiden samanlaisten hankkeiden tila unionissa, sillä myös muissa hankkeissa varmuus tuotoista ja sähköntuotannon varmistaminen ovat olleet ratkaisevia tekijöitä investointipäätösten teossa. Lisäksi nykyinen suuntaus kohti matalampia sähkön hintoja Euroopassa ja sähkömarkkinoiden kasvavat tarpeet joustavasta sähköntuotannosta lisäävät epävarmuutta sellaisen ydinvoimalaitoksen tulevaisuuden tulovirroista, joka tuottaa joustamatonta peruskuormaa. |
| --- | --- |

(315)

Lisäksi komissio ottaa huomioon, että sähkön pitkän aikavälin hinnoista on yleisesti olemassa suurta epävarmuutta, sillä on erittäin vaikea ennustaa tulevia hintoja tuotantoketjun alkupään markkinoilla kaasun, hiilen ja öljyn osalta sekä uusiutuvia energiamuotoja, ydinvoimaa ja päästökauppaa koskevia tulevia toimintapolitiikkoja, jotka kaikki vaikuttavat sähkön hintoihin tulevaisuudessa. Tätä johtopäätöstä tukee myös muiden samanlaisten hankkeiden tila unionissa, sillä myös muissa hankkeissa varmuus tuotoista ja sähköntuotannon varmistaminen ovat olleet ratkaisevia tekijöitä investointipäätösten teossa. Lisäksi nykyinen suuntaus kohti matalampia sähkön hintoja Euroopassa ja sähkömarkkinoiden kasvavat tarpeet joustavasta sähköntuotannosta lisäävät epävarmuutta sellaisen ydinvoimalaitoksen tulevaisuuden tulovirroista, joka tuottaa joustamatonta peruskuormaa.

| (316) | ICF:n tutkimuksessa havaittiin myös markkinariskin lisäelementti, joka koskee hankkeesta vastaavan kehittäjän / yleishyödyllisen laitoksen sekä hanketta taloudellisesti tukevan jäsenvaltion luottokelpoisuutta. Luottokelpoisuus vaikuttaa rahoituksen kustannuksiin ja voi tehdä kustannuksista liian suuria yksityisille investoijille. |
| --- | --- |

(316)

ICF:n tutkimuksessa havaittiin myös markkinariskin lisäelementti, joka koskee hankkeesta vastaavan kehittäjän / yleishyödyllisen laitoksen sekä hanketta taloudellisesti tukevan jäsenvaltion luottokelpoisuutta. Luottokelpoisuus vaikuttaa rahoituksen kustannuksiin ja voi tehdä kustannuksista liian suuria yksityisille investoijille.

| (317) | ICF:n tutkimuksessa havaitaan myös, että ydinvoimalaitosten pitkä taloudellinen elinkaari ja alustavan suunnittelun elinkaari voivat tehdä niistä alttiita riskeille, jotka johtuvat julkisen ja poliittisen tuen muutoksista. Tämä puolestaan vaikuttaa ydinvoimahankkeiden kaupalliseen ja taloudelliseen elinkelpoisuuteen. Tämän vuoksi investoijat etsivät lisävarmistusta ja haluavat varmuuden siitä, että kun ydinvoimalaitos on rakennettu, energiasopimus tai laitoksen arvioitu käyttöikä täyttyvät. Investoijien huolet liittyvät myös sääntelystandardeihin, jotka voivat muuttua ydinvoimalaitoksen elinkaaren aikana ja joiden takia voidaan tarvita lisää pääomainvestointeja tai jotka saattavat kasvattaa käyttökustannuksia. Investoijat ovat varovaisia investoimaan tällaisiin hankkeisiin, ellei turvallisuusparannuksiin varauduta riittävällä tavalla. Tämä on erityisen tärkeää, kun ydinvoimalaitos saavuttaa normaalin käyttöikänsä loppupisteen ja sen käyttöikää on tarkoitus jatkaa, jolloin tarvitaan uusi lupa, jota varten voimalaitoksen on täytettävä uusia ehtoja (141). Tutkimusta varten kuullut sidosryhmien edustajat totesivat, että poliittinen ja sääntelyyn liittyvä riski oli kolmanneksi tärkein este investoimiselle ydinvoimalaitoksiin. |
| --- | --- |

(317)

ICF:n tutkimuksessa havaitaan myös, että ydinvoimalaitosten pitkä taloudellinen elinkaari ja alustavan suunnittelun elinkaari voivat tehdä niistä alttiita riskeille, jotka johtuvat julkisen ja poliittisen tuen muutoksista. Tämä puolestaan vaikuttaa ydinvoimahankkeiden kaupalliseen ja taloudelliseen elinkelpoisuuteen. Tämän vuoksi investoijat etsivät lisävarmistusta ja haluavat varmuuden siitä, että kun ydinvoimalaitos on rakennettu, energiasopimus tai laitoksen arvioitu käyttöikä täyttyvät. Investoijien huolet liittyvät myös sääntelystandardeihin, jotka voivat muuttua ydinvoimalaitoksen elinkaaren aikana ja joiden takia voidaan tarvita lisää pääomainvestointeja tai jotka saattavat kasvattaa käyttökustannuksia. Investoijat ovat varovaisia investoimaan tällaisiin hankkeisiin, ellei turvallisuusparannuksiin varauduta riittävällä tavalla. Tämä on erityisen tärkeää, kun ydinvoimalaitos saavuttaa normaalin käyttöikänsä loppupisteen ja sen käyttöikää on tarkoitus jatkaa, jolloin tarvitaan uusi lupa, jota varten voimalaitoksen on täytettävä uusia ehtoja (141). Tutkimusta varten kuullut sidosryhmien edustajat totesivat, että poliittinen ja sääntelyyn liittyvä riski oli kolmanneksi tärkein este investoimiselle ydinvoimalaitoksiin.

141

| (318) | Tutkimuksessa havaittiin, että markkinoiden vapauttamisella voi myös olla negatiivinen vaikutus ydinvoimaan investoimisen tasoon verrattuna muihin energiateknologioihin, sillä ydinvoimaenergiaan on tehtävä enemmän investointeja. Kunkin jäsenvaltion sääntelykehyksellä on merkitys, sillä se vaikuttaa yleishyödyllisen palveluntarjoajan kykyyn tuottaa voittoa ja siten yrityksen arvoon ja sen kykyyn rahoittaa ydinvoiman kehittämistä joko taseestaan tai rahoituslaitosten myöntämillä pitkäaikaisilla lainoilla. Toinen uusien ydinvoimainvestointien rahoituksen este koskee Baselin pankkivalvontakomitean pääomamarkkinoille vahvistamia viimeisimpiä sääntöjä, joissa lisätään sen pääoman määrää, joka pankeilla on oltava, jotta ne voivat myöntää pitkäaikaisia lainoja, kuten ydinvoiman kehittämiseen tarvittavia lainoja (142). |
| --- | --- |

(318)

Tutkimuksessa havaittiin, että markkinoiden vapauttamisella voi myös olla negatiivinen vaikutus ydinvoimaan investoimisen tasoon verrattuna muihin energiateknologioihin, sillä ydinvoimaenergiaan on tehtävä enemmän investointeja. Kunkin jäsenvaltion sääntelykehyksellä on merkitys, sillä se vaikuttaa yleishyödyllisen palveluntarjoajan kykyyn tuottaa voittoa ja siten yrityksen arvoon ja sen kykyyn rahoittaa ydinvoiman kehittämistä joko taseestaan tai rahoituslaitosten myöntämillä pitkäaikaisilla lainoilla. Toinen uusien ydinvoimainvestointien rahoituksen este koskee Baselin pankkivalvontakomitean pääomamarkkinoille vahvistamia viimeisimpiä sääntöjä, joissa lisätään sen pääoman määrää, joka pankeilla on oltava, jotta ne voivat myöntää pitkäaikaisia lainoja, kuten ydinvoiman kehittämiseen tarvittavia lainoja (142).

142

| (319) | Nämä havainnot ovat samansuuntaisia kuin Unkarin viranomaisten toimittamat asiakirjat, joiden mukaan yksityisen sektorin yrityksillä, samoin kuin valtion talousarvioissa, on vahvistettu raja taloudelliselle riskille, jonka ne voivat ottaa sellaisten yksittäisten hankkeiden osalta, joissa on suuret rahoitusvaatimukset, pitkät rakennusajat ja toimittamiseen ja käyttöönottoon liittyviä riskejä, silloin kun rakentamisajan tai -kustannusten ylittämiseltä ei ole suojauduttu. Öljy- ja kaasusektoreilla on parempia kokemuksia investoinneista kuin yleishyödyllisillä laitoksilla, erityisesti sen jälkeen kun näiden yritysten arvo on hiljattain laskenut. Jos yleishyödylliset laitokset tekevät investointeja, yleensä ne investoivat yhdessä muiden toimijoiden kanssa riskien jakamiseksi. |
| --- | --- |

(319)

Nämä havainnot ovat samansuuntaisia kuin Unkarin viranomaisten toimittamat asiakirjat, joiden mukaan yksityisen sektorin yrityksillä, samoin kuin valtion talousarvioissa, on vahvistettu raja taloudelliselle riskille, jonka ne voivat ottaa sellaisten yksittäisten hankkeiden osalta, joissa on suuret rahoitusvaatimukset, pitkät rakennusajat ja toimittamiseen ja käyttöönottoon liittyviä riskejä, silloin kun rakentamisajan tai -kustannusten ylittämiseltä ei ole suojauduttu. Öljy- ja kaasusektoreilla on parempia kokemuksia investoinneista kuin yleishyödyllisillä laitoksilla, erityisesti sen jälkeen kun näiden yritysten arvo on hiljattain laskenut. Jos yleishyödylliset laitokset tekevät investointeja, yleensä ne investoivat yhdessä muiden toimijoiden kanssa riskien jakamiseksi.

| (320) | ICF:n tutkimusta varten tehty mallinnus osoittaa, että kokonaisuudessaan investoinnit ydinvoimalaitoksiin eivät ole kilpailukykyisiä vuoteen 2030 saakka, mutta kilpailukyvyn puute vähenee selvästi vuodesta 2040 lähtien. Huonoimmassa skenaariossa, jossa taloudelliset olosuhteet ovat epäsuotuisat, uusia investointeja ei kuitenkaan tehdä juuri lainkaan koko tarkastelujaksolla (143). ICF:n tutkimuksessa myös havaitaan, että markkinoilla on enemmän kilpailukykyä vuoden 2030 jälkeen, sillä hiilen ja energian hinnat jatkavat nousuaan vuoden 2030 jälkeen. ICF:n tutkimuksessa on käytetty herkkyysmallinnusta arvioitaessa hiilen hinnan kehitystä ja sen vaikutusta ydinvoimalaitosinvestointeihin. Tutkimuksessa havaittiin, että mikään hiilen hintaskenaarioista ei hypoteettisesti onnistuisi tekemään ydinvoimasta kannattavaa vuosina 2020–2025. |
| --- | --- |

(320)

ICF:n tutkimusta varten tehty mallinnus osoittaa, että kokonaisuudessaan investoinnit ydinvoimalaitoksiin eivät ole kilpailukykyisiä vuoteen 2030 saakka, mutta kilpailukyvyn puute vähenee selvästi vuodesta 2040 lähtien. Huonoimmassa skenaariossa, jossa taloudelliset olosuhteet ovat epäsuotuisat, uusia investointeja ei kuitenkaan tehdä juuri lainkaan koko tarkastelujaksolla (143). ICF:n tutkimuksessa myös havaitaan, että markkinoilla on enemmän kilpailukykyä vuoden 2030 jälkeen, sillä hiilen ja energian hinnat jatkavat nousuaan vuoden 2030 jälkeen. ICF:n tutkimuksessa on käytetty herkkyysmallinnusta arvioitaessa hiilen hinnan kehitystä ja sen vaikutusta ydinvoimalaitosinvestointeihin. Tutkimuksessa havaittiin, että mikään hiilen hintaskenaarioista ei hypoteettisesti onnistuisi tekemään ydinvoimasta kannattavaa vuosina 2020–2025.

143

| (321) | Lisäksi luottoluokituspalveluiden (144) julkaisemat tiedot osoittavat, että uusien ydinvoimalaitosten rakentamisella on yleisesti ottaen negatiivinen vaikutus luottoluokitukseen, kun taas ydinvoimasektorilta poistuminen on vaikuttanut positiivisesti yleishyödyllisten yritysten luottoluokitukseen. |
| --- | --- |

(321)

Lisäksi luottoluokituspalveluiden (144) julkaisemat tiedot osoittavat, että uusien ydinvoimalaitosten rakentamisella on yleisesti ottaen negatiivinen vaikutus luottoluokitukseen, kun taas ydinvoimasektorilta poistuminen on vaikuttanut positiivisesti yleishyödyllisten yritysten luottoluokitukseen.

144

| (322) | ICF:n tutkimuksessa esitettyjä mallinnusta ja havaintoja voidaan soveltaa täydellisesti myös Unkarin markkinatilanteeseen, jossa odotetaan esiintyvän tulevaisuudessa huomattavaa tuotantokapasiteetin vajetta, kuten edellä johdanto-osan 305 ja 306 kappaleessa esitetään. Komissio ottaa huomioon tässä 5.3.4 jaksossa esitetyt osatekijät ja katsoo, että rahoitusmarkkinoilla on uusia ydinvoimainvestointeja koskeva toimintapuute, joka koskee myös uusia ydinvoimainvestointeja Unkarissa. |
| --- | --- |

(322)

ICF:n tutkimuksessa esitettyjä mallinnusta ja havaintoja voidaan soveltaa täydellisesti myös Unkarin markkinatilanteeseen, jossa odotetaan esiintyvän tulevaisuudessa huomattavaa tuotantokapasiteetin vajetta, kuten edellä johdanto-osan 305 ja 306 kappaleessa esitetään. Komissio ottaa huomioon tässä 5.3.4 jaksossa esitetyt osatekijät ja katsoo, että rahoitusmarkkinoilla on uusia ydinvoimainvestointeja koskeva toimintapuute, joka koskee myös uusia ydinvoimainvestointeja Unkarissa.

| (323) | Tietysti voitaisiin myös väittää, että tässä päätöksessä kehittämiseen, hankkeen valmisteluun ja rakentamiseen liittyviä keskeisiä riskejä hillitsee ainakin jossain määrin avaimet käteen -tyyppinen EPC-sopimus. Se ei kuitenkaan poista markkina- ja tuottoriskejä eikä politiikkaan ja sääntelyyn liittyviä riskejä Paks II -hankkeen osalta. Toimenpide vaikuttaa sen vuoksi olevan tarpeellinen, jotta voidaan saavuttaa tavoite uusien ydinvoimainvestointien edistämisestä Unkarissa. |
| --- | --- |

(323)

Tietysti voitaisiin myös väittää, että tässä päätöksessä kehittämiseen, hankkeen valmisteluun ja rakentamiseen liittyviä keskeisiä riskejä hillitsee ainakin jossain määrin avaimet käteen -tyyppinen EPC-sopimus. Se ei kuitenkaan poista markkina- ja tuottoriskejä eikä politiikkaan ja sääntelyyn liittyviä riskejä Paks II -hankkeen osalta. Toimenpide vaikuttaa sen vuoksi olevan tarpeellinen, jotta voidaan saavuttaa tavoite uusien ydinvoimainvestointien edistämisestä Unkarissa.

5.3.5   VÄLINEEN TARKOITUKSENMUKAISUUS

| (324) | Komission on määriteltävä arvioinnissaan, onko ehdotettu toimenpide tarkoituksenmukainen politiikan väline yhteisen edun mukaisen ydinenergian edistämistavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(324)

Komission on määriteltävä arvioinnissaan, onko ehdotettu toimenpide tarkoituksenmukainen politiikan väline yhteisen edun mukaisen ydinenergian edistämistavoitteen saavuttamiseksi.

| (325) | Toimenpide on investointitoimenpide, jonka Unkarin valtio on myöntänyt Paks II:lle hankkeen kehittämiseen. Unkari vahvisti, että se ei suunnittele myöntävänsä minkäänlaista käyttötukea Paks II:lle sen toiminnan aikana ja että valtiontuki koskisi vain hankkeen valmistumiseen liittyviä investointikustannuksia. |
| --- | --- |

(325)

Toimenpide on investointitoimenpide, jonka Unkarin valtio on myöntänyt Paks II:lle hankkeen kehittämiseen. Unkari vahvisti, että se ei suunnittele myöntävänsä minkäänlaista käyttötukea Paks II:lle sen toiminnan aikana ja että valtiontuki koskisi vain hankkeen valmistumiseen liittyviä investointikustannuksia.

| (326) | Unkari ei toimittanut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen tietoja mahdollisista vaihtoehtoisista välineistä, jotka voisivat kannustaa uusia ydinvoimainvestointeja Unkarissa. |
| --- | --- |

(326)

Unkari ei toimittanut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen tietoja mahdollisista vaihtoehtoisista välineistä, jotka voisivat kannustaa uusia ydinvoimainvestointeja Unkarissa.

| (327) | Muut politiikan välineet ja ohjelmat, kuten edulliset lainat tai verovähennykset, eivät komission mukaan riittäisi saman lopputuloksen saavuttamiseen, kun otetaan huomioon hankkeen yksityiskohdat ja vaaditun rahoituksen ja muiden resurssien suuruusluokka sekä havaittu mahdollinen markkinoiden toimintapuute. |
| --- | --- |

(327)

Muut politiikan välineet ja ohjelmat, kuten edulliset lainat tai verovähennykset, eivät komission mukaan riittäisi saman lopputuloksen saavuttamiseen, kun otetaan huomioon hankkeen yksityiskohdat ja vaaditun rahoituksen ja muiden resurssien suuruusluokka sekä havaittu mahdollinen markkinoiden toimintapuute.

| (328) | Näin ollen komissio katsoo, että toimenpide muodostaa on tarkoituksenmukainen väline Paks II:n kahden uuden reaktorin rakentamiseen. |
| --- | --- |

(328)

Näin ollen komissio katsoo, että toimenpide muodostaa on tarkoituksenmukainen väline Paks II:n kahden uuden reaktorin rakentamiseen.

5.3.6   KANNUSTAVA VAIKUTUS

| (329) | Jotta toimenpiteellä olisi kannustava vaikutus, sen on muutettava yrityksen toimintatapaa niin, että yritys harjoittaa sellaista uutta toimintaa, jota se ei harjoittaisi ilman toimenpidettä tai jota se harjoittaisi rajoitetusti tai eri tavalla. |
| --- | --- |

(329)

Jotta toimenpiteellä olisi kannustava vaikutus, sen on muutettava yrityksen toimintatapaa niin, että yritys harjoittaa sellaista uutta toimintaa, jota se ei harjoittaisi ilman toimenpidettä tai jota se harjoittaisi rajoitetusti tai eri tavalla.

| (330) | Komissio huomauttaa, että Paks II on yritys, jonka valtio on muodostanut yhtä tavoitetta, ydinvoimalaitoksen yksiköiden 5 ja 6 kehittämistä ja käyttämistä, varten. Kuten edellä johdanto-osan 12, 26 ja 27 kappaleessa todetaan, Unkarin valtio päätti tarjota taloudellista tukea Paks II:lle tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(330)

Komissio huomauttaa, että Paks II on yritys, jonka valtio on muodostanut yhtä tavoitetta, ydinvoimalaitoksen yksiköiden 5 ja 6 kehittämistä ja käyttämistä, varten. Kuten edellä johdanto-osan 12, 26 ja 27 kappaleessa todetaan, Unkarin valtio päätti tarjota taloudellista tukea Paks II:lle tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (331) | Komissio huomauttaa tältä osin, että hanke ei etenisi, sillä vaadittavat taloudelliset ja muut resurssit eivät olisi tuensaajan saatavilla ja käytettävissä, eikä tuensaaja harjoita muuta tuloja tuottavaa toimintaa ja sen pääomarakenne on kokonaan valtion tarjoama ja suunnittelema. Tämä vahvistettiin virallisessa tutkimuksessa, jossa komissio havaitsi, että hanke ei tuottaisi riittäviä tuottoja ilman Unkarin valtion tukea (ks. analyysi tämä päätöksen 5.1.1 jaksossa). |
| --- | --- |

(331)

Komissio huomauttaa tältä osin, että hanke ei etenisi, sillä vaadittavat taloudelliset ja muut resurssit eivät olisi tuensaajan saatavilla ja käytettävissä, eikä tuensaaja harjoita muuta tuloja tuottavaa toimintaa ja sen pääomarakenne on kokonaan valtion tarjoama ja suunnittelema. Tämä vahvistettiin virallisessa tutkimuksessa, jossa komissio havaitsi, että hanke ei tuottaisi riittäviä tuottoja ilman Unkarin valtion tukea (ks. analyysi tämä päätöksen 5.1.1 jaksossa).

| (332) | Sen takia valtiontuki kannustaa yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen ydinvoimalaitoksen kehittämisen kautta. |
| --- | --- |

(332)

Sen takia valtiontuki kannustaa yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen ydinvoimalaitoksen kehittämisen kautta.

5.3.7   OIKEASUHTEISUUS

| (333) | Komission on toimenpiteen oikeasuhteisuuden arvioimiseksi varmistettava, että toimenpide rajoittuu siihen vähimmäismäärään, joka mahdollistaa hankkeen onnistuneen toteuttamisen yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(333)

Komission on toimenpiteen oikeasuhteisuuden arvioimiseksi varmistettava, että toimenpide rajoittuu siihen vähimmäismäärään, joka mahdollistaa hankkeen onnistuneen toteuttamisen yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (334) | Tässä tapauksessa tuensaaja saisi taloudellista tukea tuotanto-omaisuuden rakentamiseen, eikä tuensaajan tarvitsisi kohdata mitään niistä riskeistä, joita jälleenrahoituskustannuksiin liittyy ja joita aiheutuisi muille markkinatoimijoille. |
| --- | --- |

(334)

Tässä tapauksessa tuensaaja saisi taloudellista tukea tuotanto-omaisuuden rakentamiseen, eikä tuensaajan tarvitsisi kohdata mitään niistä riskeistä, joita jälleenrahoituskustannuksiin liittyy ja joita aiheutuisi muille markkinatoimijoille.

| (335) | Useissa komissiolle toimitetuissa huomautuksissa väitetään, että koska hanke toteutetaan ilman tarjouskilpailua, ei voida määritellä, onko kokonaiskustannusten kattamiseen tarkoitettu toimenpide rajoittunut hankkeen toteuttamiseen vaadittavaan vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(335)

Useissa komissiolle toimitetuissa huomautuksissa väitetään, että koska hanke toteutetaan ilman tarjouskilpailua, ei voida määritellä, onko kokonaiskustannusten kattamiseen tarkoitettu toimenpide rajoittunut hankkeen toteuttamiseen vaadittavaan vähimmäismäärään.

| (336) | Komissio toteaa, että valtiontukisäännöissä ei vaadita, että on järjestettävä tarjouskilpailu, jotta kustannukset ja tuotot voidaan arvioida. Tarjouskilpailu on vain yksi useista keinoista, joiden avulla arviointi voidaan suorittaa. Näin ollen se, että Unkari ei valinnut Paks II:ta toimenpiteen tuensaajaksi tarjouskilpailun perusteella, ei sinällään tarkoita liiallista korvaamista. |
| --- | --- |

(336)

Komissio toteaa, että valtiontukisäännöissä ei vaadita, että on järjestettävä tarjouskilpailu, jotta kustannukset ja tuotot voidaan arvioida. Tarjouskilpailu on vain yksi useista keinoista, joiden avulla arviointi voidaan suorittaa. Näin ollen se, että Unkari ei valinnut Paks II:ta toimenpiteen tuensaajaksi tarjouskilpailun perusteella, ei sinällään tarkoita liiallista korvaamista.

| (337) | Niiden väitteiden osalta, joiden mukaan Unkarin viranomaiset eivät tutkineet hankkeen toteuttamiseen tarvittavaa tuen vähimmäismäärää ja päättivät rahoittaa hankkeen kokonaisuudessaan, komissio katsoo, että markkinoiden toimintapuutteesta johtuen Paks II:n kahden uuden reaktorin rakentamiseen tarkoitettu rahoitus on katsottava kokonaisuudessaan valtiontueksi, kuten tämän päätöksen 5.1 jaksossa vahvistetaan. |
| --- | --- |

(337)

Niiden väitteiden osalta, joiden mukaan Unkarin viranomaiset eivät tutkineet hankkeen toteuttamiseen tarvittavaa tuen vähimmäismäärää ja päättivät rahoittaa hankkeen kokonaisuudessaan, komissio katsoo, että markkinoiden toimintapuutteesta johtuen Paks II:n kahden uuden reaktorin rakentamiseen tarkoitettu rahoitus on katsottava kokonaisuudessaan valtiontueksi, kuten tämän päätöksen 5.1 jaksossa vahvistetaan.

| (338) | Mahdollisen toimenpiteestä aiheutuvan tuensaajan liiallisen korvaamisen osalta komissio muistuttaa 5.1 jaksossa esittämästään talousanalyysista, jonka mukaan hanke ei olisi itsessään kannattava, sillä odotettavissa oleva hankkeen sisäinen korkokanta ei olisi suurempi kuin markkinaehtoinen keskimääräinen pääomakustannus, koska voittojen odotetaan jäävän pienemmiksi kuin hankkeen alkuperäiset ja myöhemmät kustannukset jopa suhteellisen optimistisissa skenaarioissa. Komissio on arvioinnissaan pohtinut sisäisen korkokannan tasoa markkinoiden hintaennusteiden ja muiden markkinaehtoisina pidettyjen parametrien pohjalta. Määritellessään tätä pääomakustannusten ja tulojen välistä kuilua komissio on siis ottanut kattavasti huomioon kaupallisten tulojen (sähkön myynnin) odotetut vaikutukset hankkeen elinkelpoisuuteen. Hankkeen odotettavissa olevia kustannuksia on itse asiassa verrattu odotettavissa olevin tuottoihin, koska Unkarin suunnitelmissa ei ole tarjota minkäänlaista lisätukea. |
| --- | --- |

(338)

Mahdollisen toimenpiteestä aiheutuvan tuensaajan liiallisen korvaamisen osalta komissio muistuttaa 5.1 jaksossa esittämästään talousanalyysista, jonka mukaan hanke ei olisi itsessään kannattava, sillä odotettavissa oleva hankkeen sisäinen korkokanta ei olisi suurempi kuin markkinaehtoinen keskimääräinen pääomakustannus, koska voittojen odotetaan jäävän pienemmiksi kuin hankkeen alkuperäiset ja myöhemmät kustannukset jopa suhteellisen optimistisissa skenaarioissa. Komissio on arvioinnissaan pohtinut sisäisen korkokannan tasoa markkinoiden hintaennusteiden ja muiden markkinaehtoisina pidettyjen parametrien pohjalta. Määritellessään tätä pääomakustannusten ja tulojen välistä kuilua komissio on siis ottanut kattavasti huomioon kaupallisten tulojen (sähkön myynnin) odotetut vaikutukset hankkeen elinkelpoisuuteen. Hankkeen odotettavissa olevia kustannuksia on itse asiassa verrattu odotettavissa olevin tuottoihin, koska Unkarin suunnitelmissa ei ole tarjota minkäänlaista lisätukea.

| (339) | Koska hankkeen pääomakustannukset ovat suuremmat kuin odotettavissa olevat tuotot, komissio katsoo, että Unkarin myöntämä valtiontuki on kokonaisuudessaan välttämätöntä ja oikeasuhteista hankkeen rakentamisen kannalta ja että liiallisen korvaamisen mahdollisuus voidaan sulkea tältä osin pois. Kuten Unkari vahvisti, käyttövaiheen aikana ei myönnetä minkäänlaista lisätukea. |
| --- | --- |

(339)

Koska hankkeen pääomakustannukset ovat suuremmat kuin odotettavissa olevat tuotot, komissio katsoo, että Unkarin myöntämä valtiontuki on kokonaisuudessaan välttämätöntä ja oikeasuhteista hankkeen rakentamisen kannalta ja että liiallisen korvaamisen mahdollisuus voidaan sulkea tältä osin pois. Kuten Unkari vahvisti, käyttövaiheen aikana ei myönnetä minkäänlaista lisätukea.

| (340) | Kuten johdanto-osan 96 ja 97 kappaleessa esitetään, Unkari ilmoitti tältä osin, että Paks II käyttää valtion varoja ainoastaan hankkeeseen ja että kaikki mahdollinen ylijäämä ohjataan takaisin valtion talousarvioon. Tämä sitoumus sulkee komission mukaan pois sellaisen valtion varojen käytön, joka mahdollistaisi Paks II:lle lisätuottoja ja ylittäisi tason, joka on välttämätöntä tuensaajan taloudellisen elinkelpoisuuden varmistamiseksi. Näin ollen sitoumus varmistaa, että tuki rajoittuu vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(340)

Kuten johdanto-osan 96 ja 97 kappaleessa esitetään, Unkari ilmoitti tältä osin, että Paks II käyttää valtion varoja ainoastaan hankkeeseen ja että kaikki mahdollinen ylijäämä ohjataan takaisin valtion talousarvioon. Tämä sitoumus sulkee komission mukaan pois sellaisen valtion varojen käytön, joka mahdollistaisi Paks II:lle lisätuottoja ja ylittäisi tason, joka on välttämätöntä tuensaajan taloudellisen elinkelpoisuuden varmistamiseksi. Näin ollen sitoumus varmistaa, että tuki rajoittuu vähimmäismäärään.

| (341) | Muissa huomautuksissa korostetaan sitä, että valtiontuki ei olisi pelkästään rajoittunut investoinnin täytäntöönpanoon, vaan sitä myönnettäisiin myös käyttövaihetta varten, mikä voisi johtaa Paks II:n liialliseen korvaamiseen. Tältä osin komissio muistuttaa Unkari ilmoittaneen, että se ei tarjoa minkäänlaista ylimääräistä valtiontukea ilmoitettuun toimenpiteeseen. Lisäksi komissio muistuttaa, että Unkarin 28 päivänä heinäkuuta 2016 toimittamien lisätietojen mukaan mahdollinen uusi tuki Paks II:lle vaatisi joka tapauksessa valtiontukea koskevan hyväksynnän. |
| --- | --- |

(341)

Muissa huomautuksissa korostetaan sitä, että valtiontuki ei olisi pelkästään rajoittunut investoinnin täytäntöönpanoon, vaan sitä myönnettäisiin myös käyttövaihetta varten, mikä voisi johtaa Paks II:n liialliseen korvaamiseen. Tältä osin komissio muistuttaa Unkari ilmoittaneen, että se ei tarjoa minkäänlaista ylimääräistä valtiontukea ilmoitettuun toimenpiteeseen. Lisäksi komissio muistuttaa, että Unkarin 28 päivänä heinäkuuta 2016 toimittamien lisätietojen mukaan mahdollinen uusi tuki Paks II:lle vaatisi joka tapauksessa valtiontukea koskevan hyväksynnän.

| (342) | Komissio tutki, tapahtuisiko liiallista korvaamista silloin, jos toimenpiteen tuensaaja saisi reaktoreiden käytön aikana tuottoja, jotka olisivat suurempia kuin komission sisäistä korkokantaa koskevissa laskelmissa arvioimat tuotot (ks. 5.1 jakso). Komissio tutki erityisesti, mitä tapahtuisi, jos Paks II voisi sijoittaa uudelleen sellaiset voitot, joita ei makseta valtiolle osinkojen muodossa, rakentaakseen tai hankkiakseen lisätuotantoresursseja ja siten vahvistaakseen asemaansa markkinoilla. Tältä osin komissio toteaa, että Unkarin 28 päivänä heinäkuuta 2016 toimittamien lisätietojen mukaan (ks. johdanto-osan 96 kappale) tuensaaja ei voi sijoittaa uudelleen Paks II:n oman kapasiteetin laajentamiseen, käyttöiän pidentämiseen eikä lisätuotantokapasiteetin rakentamiseen tämän päätöksen kohteena olevien reaktoreiden 5 ja 6 lisäksi. |
| --- | --- |

(342)

Komissio tutki, tapahtuisiko liiallista korvaamista silloin, jos toimenpiteen tuensaaja saisi reaktoreiden käytön aikana tuottoja, jotka olisivat suurempia kuin komission sisäistä korkokantaa koskevissa laskelmissa arvioimat tuotot (ks. 5.1 jakso). Komissio tutki erityisesti, mitä tapahtuisi, jos Paks II voisi sijoittaa uudelleen sellaiset voitot, joita ei makseta valtiolle osinkojen muodossa, rakentaakseen tai hankkiakseen lisätuotantoresursseja ja siten vahvistaakseen asemaansa markkinoilla. Tältä osin komissio toteaa, että Unkarin 28 päivänä heinäkuuta 2016 toimittamien lisätietojen mukaan (ks. johdanto-osan 96 kappale) tuensaaja ei voi sijoittaa uudelleen Paks II:n oman kapasiteetin laajentamiseen, käyttöiän pidentämiseen eikä lisätuotantokapasiteetin rakentamiseen tämän päätöksen kohteena olevien reaktoreiden 5 ja 6 lisäksi.

| (343) | Kun pidetään mielessä tässä 5.3.7 jaksossa käsitellyt seikat ja erityisesti johdanto-osan 96 ja 97 kappaleessa mainitut ilmoitusta koskevat lisätiedot, komissio katsoo, että tuensaajan olisi korvattava valtiolle voimalaitoksen käytettäväksi antaminen eikä se saisi pitää itsellään ylimääräisiä tuottoja sen lisäksi, mikä on ehdottoman välttämätöntä sen taloudellisen toiminnan ja elinkelpoisuuden kannalta. Näin ollen toimenpide on oikeasuhteinen. |
| --- | --- |

(343)

Kun pidetään mielessä tässä 5.3.7 jaksossa käsitellyt seikat ja erityisesti johdanto-osan 96 ja 97 kappaleessa mainitut ilmoitusta koskevat lisätiedot, komissio katsoo, että tuensaajan olisi korvattava valtiolle voimalaitoksen käytettäväksi antaminen eikä se saisi pitää itsellään ylimääräisiä tuottoja sen lisäksi, mikä on ehdottoman välttämätöntä sen taloudellisen toiminnan ja elinkelpoisuuden kannalta. Näin ollen toimenpide on oikeasuhteinen.

5.3.8   MAHDOLLINEN KILPAILUN VÄÄRISTYMINEN JA VAIKUTUS KAUPPAAN SEKÄ KOKONAISARVIOINTI

| (344) | Jotta toimenpide soveltuu sisämarkkinoille, sen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, on oltava rajalliset, ja yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista edistävien myönteisten vaikutusten on oltava kielteisiä vaikutuksia suuremmat. Erityisesti kun toimenpiteen tavoite on määritelty, on välttämätöntä minimoida sen mahdolliset kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan. |
| --- | --- |

(344)

Jotta toimenpide soveltuu sisämarkkinoille, sen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, on oltava rajalliset, ja yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista edistävien myönteisten vaikutusten on oltava kielteisiä vaikutuksia suuremmat. Erityisesti kun toimenpiteen tavoite on määritelty, on välttämätöntä minimoida sen mahdolliset kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan.

| (345) | Komissio yksilöi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kolme mahdollista tapaa, joilla kilpailu voi vääristyä. Ensiksi kilpailua voi vääristää mahdollisen markkinakeskittymisen, joka johtuu tällä hetkellä toiminnassa olevan Paks NPP:n ja Paks II:n tulevan omistajuuden ja toiminnan sulautumisesta. Toiseksi komissiolla on epäilyksiä sen suhteen, voiko uusi peruskuormakapasiteetti, jolle on tyypillistä suuri kuormitusaste, toimia uusien markkinatoimijoiden markkinoillepääsyn esteenä ja lisäksi pakottaa tietyn olemassa olevan tuotantokapasiteetin, jonka kustannukset ovat suuremmat, siirtymään vielä alemmas tuottokäyrällä. Tältä osin komissio on tarkastellut seuraavia parametreja: i) toimenpiteen mahdolliset vaikutukset Unkarin markkinoihin, ii) toimenpiteen mahdolliset rajatylittävät vaikutukset ja iii) Paks NPP:n ja Paks II:n yhtäaikaisen toiminnan mahdolliset vaikutukset. Lopuksi havaittiin mahdollista kilpailun vääristymistä siltä osin, että komissio epäili Paks II:n voivan aiheuttaa jonkinasteista tukkumarkkinoiden likviditeettiriskiä rajoittamalla markkinoilla saatavilla olevien toimitustarjousten määrää. |
| --- | --- |

(345)

Komissio yksilöi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kolme mahdollista tapaa, joilla kilpailu voi vääristyä. Ensiksi kilpailua voi vääristää mahdollisen markkinakeskittymisen, joka johtuu tällä hetkellä toiminnassa olevan Paks NPP:n ja Paks II:n tulevan omistajuuden ja toiminnan sulautumisesta. Toiseksi komissiolla on epäilyksiä sen suhteen, voiko uusi peruskuormakapasiteetti, jolle on tyypillistä suuri kuormitusaste, toimia uusien markkinatoimijoiden markkinoillepääsyn esteenä ja lisäksi pakottaa tietyn olemassa olevan tuotantokapasiteetin, jonka kustannukset ovat suuremmat, siirtymään vielä alemmas tuottokäyrällä. Tältä osin komissio on tarkastellut seuraavia parametreja: i) toimenpiteen mahdolliset vaikutukset Unkarin markkinoihin, ii) toimenpiteen mahdolliset rajatylittävät vaikutukset ja iii) Paks NPP:n ja Paks II:n yhtäaikaisen toiminnan mahdolliset vaikutukset. Lopuksi havaittiin mahdollista kilpailun vääristymistä siltä osin, että komissio epäili Paks II:n voivan aiheuttaa jonkinasteista tukkumarkkinoiden likviditeettiriskiä rajoittamalla markkinoilla saatavilla olevien toimitustarjousten määrää.

5.3.8.1   
  Mahdollisen markkinakeskittymisen lisääntyminen

Mahdollisen markkinakeskittymisen lisääntyminen

| (346) | Komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämien markkinakeskittymistä koskevien epäilyjen jälkeen jotkut asianomaiset esittivät myös väitteitä, joissa viitataan Paks II:n ja Paks NPP:n nykyistä neljää reaktoria käyttävän omistajan mahdolliseen sulautumiseen. Niin MVM-konserni, Paks II kuin Unkarin valtiokin kiistivät tämän väitteen. |
| --- | --- |

(346)

Komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämien markkinakeskittymistä koskevien epäilyjen jälkeen jotkut asianomaiset esittivät myös väitteitä, joissa viitataan Paks II:n ja Paks NPP:n nykyistä neljää reaktoria käyttävän omistajan mahdolliseen sulautumiseen. Niin MVM-konserni, Paks II kuin Unkarin valtiokin kiistivät tämän väitteen.

| (347) | Komissio huomauttaa, että Unkarin sähköntuotantomarkkinoille on ominaista suhteellisen suuri markkinakeskittyminen, sillä nykyinen ydinvoimalaitos Paks NPP (MVM-konserni) tarjoaa noin 50 prosenttia kotimaisesta tuotannosta. Tällainen markkinakeskittyminen voi olla haitallista tehokkaalle markkinakilpailulle, sillä se voi estää uusia toimijoita pääsemästä markkinoille ja aiheuttaa likviditeettiriskin rajoittamalla saatavilla olevien tarjousten määrää. |
| --- | --- |

(347)

Komissio huomauttaa, että Unkarin sähköntuotantomarkkinoille on ominaista suhteellisen suuri markkinakeskittyminen, sillä nykyinen ydinvoimalaitos Paks NPP (MVM-konserni) tarjoaa noin 50 prosenttia kotimaisesta tuotannosta. Tällainen markkinakeskittyminen voi olla haitallista tehokkaalle markkinakilpailulle, sillä se voi estää uusia toimijoita pääsemästä markkinoille ja aiheuttaa likviditeettiriskin rajoittamalla saatavilla olevien tarjousten määrää.

| (348) | Paks II:n kaksi uutta ydinreaktoria on tarkoitus ottaa käyttöön ajankohtana, jolloin nykyisiä neljää reaktoria ei ole vielä poistettu käytöstä. Komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että mikäli Paks NPP:n ja Paks II:n toiminnanharjoittajia ei pidetä täysin toisistaan erillään ja mikäli niiden ei voida katsoa olevan täysin toisistaan riippumattomia ja toisiinsa liittymättömiä, tällä voi olla vääristävä vaikutus Unkarin markkinoihin. |
| --- | --- |

(348)

Paks II:n kaksi uutta ydinreaktoria on tarkoitus ottaa käyttöön ajankohtana, jolloin nykyisiä neljää reaktoria ei ole vielä poistettu käytöstä. Komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että mikäli Paks NPP:n ja Paks II:n toiminnanharjoittajia ei pidetä täysin toisistaan erillään ja mikäli niiden ei voida katsoa olevan täysin toisistaan riippumattomia ja toisiinsa liittymättömiä, tällä voi olla vääristävä vaikutus Unkarin markkinoihin.

| (349) | Komissio hyväksyy sen, että Paks II on tällä hetkellä oikeudellisesti riippumaton MVM-konsernista. Komissio oli kuitenkin huolissaan siitä, että kyseinen oikeudellinen riippumattomuus ei ole riittävä tai että se ei välttämättä säily ilman riittäviä lisätakuita. Komissio oli myös huolissaan mahdollisista tulevista Paks II:n kytköksistä valtion ohjauksessa oleviin yrityksiin, jotka toimivat energia-alalla, sillä tällaiset kytkökset voisivat vahvistaa yritysten vaikutusvaltaa Unkarin energiamarkkinoilla. |
| --- | --- |

(349)

Komissio hyväksyy sen, että Paks II on tällä hetkellä oikeudellisesti riippumaton MVM-konsernista. Komissio oli kuitenkin huolissaan siitä, että kyseinen oikeudellinen riippumattomuus ei ole riittävä tai että se ei välttämättä säily ilman riittäviä lisätakuita. Komissio oli myös huolissaan mahdollisista tulevista Paks II:n kytköksistä valtion ohjauksessa oleviin yrityksiin, jotka toimivat energia-alalla, sillä tällaiset kytkökset voisivat vahvistaa yritysten vaikutusvaltaa Unkarin energiamarkkinoilla.

| (350) | Ensinnäkin komissio toteaa, että Unkarin toimenpiteen tavoite on Paks NPP:n olemassa olevan ydinvoimakapasiteetin vaiheittainen korvaaminen vuosien 2025 ja 2037 välillä. On odotettavissa, että tietyllä ajanjaksolla kaikki neljä nykyään käytössä olevaa reaktoria olisivat toiminnassa samanaikaisesti Paks II:n reaktoreiden kanssa. Tämä ajanjakso rajoittuu kuitenkin vain vuosien 2026 ja 2032 välille. Sen jälkeen kun MVM-konsernin poistaa toiminnasta koko ydinvoimakapasiteettinsa vuoteen 2037 mennessä, sen markkinaosuus pienenee merkittävästi. |
| --- | --- |

(350)

Ensinnäkin komissio toteaa, että Unkarin toimenpiteen tavoite on Paks NPP:n olemassa olevan ydinvoimakapasiteetin vaiheittainen korvaaminen vuosien 2025 ja 2037 välillä. On odotettavissa, että tietyllä ajanjaksolla kaikki neljä nykyään käytössä olevaa reaktoria olisivat toiminnassa samanaikaisesti Paks II:n reaktoreiden kanssa. Tämä ajanjakso rajoittuu kuitenkin vain vuosien 2026 ja 2032 välille. Sen jälkeen kun MVM-konsernin poistaa toiminnasta koko ydinvoimakapasiteettinsa vuoteen 2037 mennessä, sen markkinaosuus pienenee merkittävästi.

| (351) | Toiseksi komissio muistuttaa (ks. johdanto-osan 102 kappale), että Unkari ilmoitti MVM-konsernin ja Paks II:n olevan itsenäisiä ja toisiinsa liittymättömiä seuraavilla perusteilla:






  a) | Ne kuuluvat eri ministeriöiden valvontaan (MVM-konsernia hallinnoi Unkarin kansallisesta kehityksestä vastaava ministeriö yrityksen Hungarian National Asset Management Inc. kautta, ja Paks II:ta hallinnoi pääministerin kanslia). |
| --- | --- | --- |

(351)

Toiseksi komissio muistuttaa (ks. johdanto-osan 102 kappale), että Unkari ilmoitti MVM-konsernin ja Paks II:n olevan itsenäisiä ja toisiinsa liittymättömiä seuraavilla perusteilla:

a)

Ne kuuluvat eri ministeriöiden valvontaan (MVM-konsernia hallinnoi Unkarin kansallisesta kehityksestä vastaava ministeriö yrityksen Hungarian National Asset Management Inc. kautta, ja Paks II:ta hallinnoi pääministerin kanslia).

| b) | Kummankaan yritysten johtokunnassa ei ole jaettuja eikä yhteisiä johtajan tehtäviä. |
| --- | --- |

b)

Kummankaan yritysten johtokunnassa ei ole jaettuja eikä yhteisiä johtajan tehtäviä.

| c) | Käytössä on suojamekanismeja, joiden avulla varmistetaan, että yritysten välillä ei vaihdeta kaupallisesti arkaluonteisia eikä luottamuksellisia tietoja. |
| --- | --- |

c)

Käytössä on suojamekanismeja, joiden avulla varmistetaan, että yritysten välillä ei vaihdeta kaupallisesti arkaluonteisia eikä luottamuksellisia tietoja.

| d) | Yritysten päätöksentekovaltuudet ovat toisistaan erilliset. |
| --- | --- |

d)

Yritysten päätöksentekovaltuudet ovat toisistaan erilliset.

| (352) | Myös MVM-konserni toisti nämä näkökohdat ja painotti sitä, että MVM-konserni ja Paks II ovat kaksi erillistä sähköntuotantoyritystä, kuten mitkä tahansa muutkin kilpailijat, eikä ole mitään syytä olettaa niiden osalta minkäänlaista toimien koordinointia tai yhteistä toimintaa tai yritysten yhdistymistä. MVM-konserni toteaa myös, että sen oma strategia sisältää mahdollisia investointeja, jotka saattavat jatkossa kilpailla Paks II:n kanssa. |
| --- | --- |

(352)

Myös MVM-konserni toisti nämä näkökohdat ja painotti sitä, että MVM-konserni ja Paks II ovat kaksi erillistä sähköntuotantoyritystä, kuten mitkä tahansa muutkin kilpailijat, eikä ole mitään syytä olettaa niiden osalta minkäänlaista toimien koordinointia tai yhteistä toimintaa tai yritysten yhdistymistä. MVM-konserni toteaa myös, että sen oma strategia sisältää mahdollisia investointeja, jotka saattavat jatkossa kilpailla Paks II:n kanssa.

| (353) | Kolmanneksi komissio viittaa Unkarin toimittamiin lisätietoihin, jotka on mainittu johdanto-osan 117 kappaleessa ja joiden mukaan Paks II sekä sen seuraajat ja sidosyritykset ovat oikeudellisesti ja rakenteellisesti toisistaan täysin erillisiä sulautumia koskevan tiedonannon 52 ja 53 kohdan mukaisesti, ja niiden ylläpito, hallinnointi ja toiminta on riippumatonta MVM-konsernista ja kaikista sen liiketoimista, seuraajista ja sidosyrityksistä sekä muista valtion omistamista yrityksistä, jotka toimivat energian tuotannossa, tukkumyynnissä tai myynnissä, eikä liity niihin mitenkään. |
| --- | --- |

(353)

Kolmanneksi komissio viittaa Unkarin toimittamiin lisätietoihin, jotka on mainittu johdanto-osan 117 kappaleessa ja joiden mukaan Paks II sekä sen seuraajat ja sidosyritykset ovat oikeudellisesti ja rakenteellisesti toisistaan täysin erillisiä sulautumia koskevan tiedonannon 52 ja 53 kohdan mukaisesti, ja niiden ylläpito, hallinnointi ja toiminta on riippumatonta MVM-konsernista ja kaikista sen liiketoimista, seuraajista ja sidosyrityksistä sekä muista valtion omistamista yrityksistä, jotka toimivat energian tuotannossa, tukkumyynnissä tai myynnissä, eikä liity niihin mitenkään.

| (354) | Komissio on tyytyväinen siihen, että nämä lisätiedot vastaavat kaikkiin sen huolenaiheisiin, jotka koskevat mahdollisia tulevia keskittymiä ja kytköksiä Unkarin energiamarkkinoiden vakiintuneiden energialaitosten välillä. Tällä hetkellä ei ole sellaista mahdollisuutta, että Paks II olisi kytköksissä joko MVM-konserniin tai muihin valtion valvonnassa oleviin energiayrityksiin. Näin ollen ei ole myöskään sellaista mahdollisuutta, että se voisi lisätä markkinavoimaansa Paks NPP:n tällä hetkellä käytössä olevien neljän yksikön käyttöaikana tai sen jälkeen. |
| --- | --- |

(354)

Komissio on tyytyväinen siihen, että nämä lisätiedot vastaavat kaikkiin sen huolenaiheisiin, jotka koskevat mahdollisia tulevia keskittymiä ja kytköksiä Unkarin energiamarkkinoiden vakiintuneiden energialaitosten välillä. Tällä hetkellä ei ole sellaista mahdollisuutta, että Paks II olisi kytköksissä joko MVM-konserniin tai muihin valtion valvonnassa oleviin energiayrityksiin. Näin ollen ei ole myöskään sellaista mahdollisuutta, että se voisi lisätä markkinavoimaansa Paks NPP:n tällä hetkellä käytössä olevien neljän yksikön käyttöaikana tai sen jälkeen.

5.3.8.2   
  Uusien markkinatoimijoiden markkinoille pääsyn este

Uusien markkinatoimijoiden markkinoille pääsyn este

| (355) | Niiden komission epäilysten osalta, joiden mukaan uusi kapasiteetti saattaisi estää uusien markkinatoimijoiden pääsyn markkinoille, joissakin huomautuksissa korostettiin sitä, että ydinvoimalaitoksia otetaan käyttöön tuottamaan korkean peruskuorman kapasiteettia, joka asetetaan etusijalle, kun sitä syötetään verkkoon, ja pienten käyttökustannusten ansiosta niillä on myös parempi asema markkinoiden toimituspuolella. |
| --- | --- |

(355)

Niiden komission epäilysten osalta, joiden mukaan uusi kapasiteetti saattaisi estää uusien markkinatoimijoiden pääsyn markkinoille, joissakin huomautuksissa korostettiin sitä, että ydinvoimalaitoksia otetaan käyttöön tuottamaan korkean peruskuorman kapasiteettia, joka asetetaan etusijalle, kun sitä syötetään verkkoon, ja pienten käyttökustannusten ansiosta niillä on myös parempi asema markkinoiden toimituspuolella.

| (356) | Komissio on analysoinut toimenpiteen kilpailuvaikutuksia muihin markkinatoimijoihin Unkarin markkinoilla ja naapurivaltioiden markkinoilla. Se on myös tarkastellut erityisesti ajanjaksoa, jolloin Paks NPP:n tällä hetkellä käytössä olevat neljä yksikköä ja Paks II ovat yhtä aikaa toiminnassa, eli vuosia 2026–2032. |
| --- | --- |

(356)

Komissio on analysoinut toimenpiteen kilpailuvaikutuksia muihin markkinatoimijoihin Unkarin markkinoilla ja naapurivaltioiden markkinoilla. Se on myös tarkastellut erityisesti ajanjaksoa, jolloin Paks NPP:n tällä hetkellä käytössä olevat neljä yksikköä ja Paks II ovat yhtä aikaa toiminnassa, eli vuosia 2026–2032.

a)   Toimenpiteen mahdolliset vaikutukset Unkarin markkinoihin

Toimenpiteen mahdolliset vaikutukset Unkarin markkinoihin

| (357) | Komissio muistuttaa, että Paks II:n yksiköiden 5 ja 6 toiminnan on tarkoitus kompensoida kapasiteettivajetta, joka seuraa Paks NPP:n yksiköiden 1–4 vaiheittaisesta käytöstä poistamisesta vuosien 2032, 2034, 2036 ja 2037 loppuun mennessä, kun niiden käyttöikää ei ole tarkoitus pidentää (ks. johdanto-osan 10 kappale). Paks II:n uuden yksikön 5 on tarkoitus aloittaa toimintansa vuonna 2025 ja yksikön 6 vuonna 2026. Myös MAVIRin vuonna 2016 julkaisemassa tutkimuksessa on oletettu, että ydinvoimakapasiteettia kehitetään tällä tavalla (ks. johdanto-osan 20 kappale). |
| --- | --- |

(357)

Komissio muistuttaa, että Paks II:n yksiköiden 5 ja 6 toiminnan on tarkoitus kompensoida kapasiteettivajetta, joka seuraa Paks NPP:n yksiköiden 1–4 vaiheittaisesta käytöstä poistamisesta vuosien 2032, 2034, 2036 ja 2037 loppuun mennessä, kun niiden käyttöikää ei ole tarkoitus pidentää (ks. johdanto-osan 10 kappale). Paks II:n uuden yksikön 5 on tarkoitus aloittaa toimintansa vuonna 2025 ja yksikön 6 vuonna 2026. Myös MAVIRin vuonna 2016 julkaisemassa tutkimuksessa on oletettu, että ydinvoimakapasiteettia kehitetään tällä tavalla (ks. johdanto-osan 20 kappale).

| (358) | Komissio muistuttaa, että Paks NPP:ssä tällä hetkellä tuottama energia kattaa 36 prosenttia Unkarin kokonaissähkönkulutuksesta, ja tämä osuus pienenee kysynnän kasvaessa odotetusti johdanto-osan 50 kappaleessa kuvatulla tavalla. Paks II:n tuotannon odotetaan olevan samalla tavalla sen jälkeen, kun Paks NPP on poistettu vaiheittain käytöstä. |
| --- | --- |

(358)

Komissio muistuttaa, että Paks NPP:ssä tällä hetkellä tuottama energia kattaa 36 prosenttia Unkarin kokonaissähkönkulutuksesta, ja tämä osuus pienenee kysynnän kasvaessa odotetusti johdanto-osan 50 kappaleessa kuvatulla tavalla. Paks II:n tuotannon odotetaan olevan samalla tavalla sen jälkeen, kun Paks NPP on poistettu vaiheittain käytöstä.

| (359) | Kun otetaan huomioon Paks II -hankkeen luonne kapasiteetin korvaajana, komissio toteaa, että heti kun kaikki Paks NPP:n neljä yksikköä on poistettu käytöstä vuonna 2037, siirtoverkonhaltijan ennakoima, edellä johdanto-osan 50 kappaleessa mainittu kansallisen kokonaistuotantokapasiteetin vaje palaisi aikaisemmalle tasolle (ks. myös johdanto-osan 108 kappaleessa oleva kuvio 7), eli Paks II:n 2,4 gigawatin kapasiteetti ei pitkällä aikavälillä kasvattaisi ydinvoiman kokonaistuotantokapasiteettia Unkarissa. |
| --- | --- |

(359)

Kun otetaan huomioon Paks II -hankkeen luonne kapasiteetin korvaajana, komissio toteaa, että heti kun kaikki Paks NPP:n neljä yksikköä on poistettu käytöstä vuonna 2037, siirtoverkonhaltijan ennakoima, edellä johdanto-osan 50 kappaleessa mainittu kansallisen kokonaistuotantokapasiteetin vaje palaisi aikaisemmalle tasolle (ks. myös johdanto-osan 108 kappaleessa oleva kuvio 7), eli Paks II:n 2,4 gigawatin kapasiteetti ei pitkällä aikavälillä kasvattaisi ydinvoiman kokonaistuotantokapasiteettia Unkarissa.

| (360) | Komissio toteaa myös, että luettelo käynnissä olevista investoinneista tai hyväksytyistä uusista investoinneista sähköntuotantokapasiteettiin on suhteellisen lyhyt (ks. johdanto-osan 51 kappaleessa oleva taulukko 2). Ottaen huomioon nämä tiedot komissio katsoo, että Unkari säilyy merkittävänä nettotuojana senkin jälkeen, kun Paks NPP:n tällä hetkellä toiminnassa olevat neljä yksikköä on poistettu käytöstä. |
| --- | --- |

(360)

Komissio toteaa myös, että luettelo käynnissä olevista investoinneista tai hyväksytyistä uusista investoinneista sähköntuotantokapasiteettiin on suhteellisen lyhyt (ks. johdanto-osan 51 kappaleessa oleva taulukko 2). Ottaen huomioon nämä tiedot komissio katsoo, että Unkari säilyy merkittävänä nettotuojana senkin jälkeen, kun Paks NPP:n tällä hetkellä toiminnassa olevat neljä yksikköä on poistettu käytöstä.

| (361) | Kuten edellä johdanto-osan 93 kappaleessa on selitetty, Unkari ilmoitti, että NERAn analyysin mukaan Paks II:n 2,4 gigawatin kapasiteetti toteutettaisiin kaupallisten kombivoimaloiden tai avoimen kierron kaasuturbiinien avulla, mikäli ilmoitettua toimenpidettä ei toteutettaisi. Paks II:n lisäksi markkinoilla on kuitenkin tilaa myös uudelle kaasuun tai muuhun polttoaineeseen perustuvalle kapasiteetille. NERAn tutkimuksessa esitetään, että vaikka suuri osa Paks II:n tuotantokapasiteetista korvattaisiin uudella kaasuvoimakapasiteetilla Unkarissa, Unkari olisi yhä erittäin riippuvainen sähköntuonnista. |
| --- | --- |

(361)

Kuten edellä johdanto-osan 93 kappaleessa on selitetty, Unkari ilmoitti, että NERAn analyysin mukaan Paks II:n 2,4 gigawatin kapasiteetti toteutettaisiin kaupallisten kombivoimaloiden tai avoimen kierron kaasuturbiinien avulla, mikäli ilmoitettua toimenpidettä ei toteutettaisi. Paks II:n lisäksi markkinoilla on kuitenkin tilaa myös uudelle kaasuun tai muuhun polttoaineeseen perustuvalle kapasiteetille. NERAn tutkimuksessa esitetään, että vaikka suuri osa Paks II:n tuotantokapasiteetista korvattaisiin uudella kaasuvoimakapasiteetilla Unkarissa, Unkari olisi yhä erittäin riippuvainen sähköntuonnista.

| (362) | Mahdollisten muiden teknologioiden kuin Paks II:n käyttöönoton osalta komissio muistuttaa Unkarin väitteestä, jonka mukaan nykyiset ja historialliset uusiutuvaan energiaan perustuvien voimalaitosten markkinoille tuloa koskevat päätökset riippuvat olennaisesti valtion tukiohjelmista, eivät niinkään markkinahinnoista (ks. johdanto-osan 107 kappaleen a alakohta). Komissio toteaa, että Unkarin kansallisessa energiastrategiassa (145) uusiutuva energia on osa energiantuotantovalikoimaa unionin vuoteen 2020 ulottuvan ilmasto- ja energiapaketin (146), uusiutuvaa energiaa koskevassa direktiivissä (147) uusiutuvalle energialle vahvistettujen kansallisten tavoitteiden sekä vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden (148) keskeisten tavoitteiden mukaisesti. Komissio toteaa, että uusiutuviin energialähteisiin perustuvien teknologioiden muuttuvat kustannukset (149) ovat perinteisesti pienemmät kuin ydinteknologian kustannukset, mikä johtuu siitä, että ne eivät ole riippuvaisia polttoaineesta. Lisäksi uusiutuville energialähteille EU:n tasolla ja kansallisesti asetettujen tavoitteiden ja velvollisuuksien osalta Unkari ei ole poikkeus sellaisten tukimekanismien käytössä, joiden tarkoituksena on tuoda verkkoon uusia voimalaitoksia, jotka käyttävät uusiutuvia energianlähteitä. Komissio huomauttaa, että osa Unkarin uusiutuvan energian METÁR-ohjelmasta on ollut toiminnassa tammikuusta 2017 lähtien (150), ja muut ohjelman osat, jotka koskevat uusiutuvia energianlähteitä käyttäviä suurempia tuottajia, odottavat täällä hetkellä valtiontukihyväksyntää komissiolta. |
| --- | --- |

(362)

Mahdollisten muiden teknologioiden kuin Paks II:n käyttöönoton osalta komissio muistuttaa Unkarin väitteestä, jonka mukaan nykyiset ja historialliset uusiutuvaan energiaan perustuvien voimalaitosten markkinoille tuloa koskevat päätökset riippuvat olennaisesti valtion tukiohjelmista, eivät niinkään markkinahinnoista (ks. johdanto-osan 107 kappaleen a alakohta). Komissio toteaa, että Unkarin kansallisessa energiastrategiassa (145) uusiutuva energia on osa energiantuotantovalikoimaa unionin vuoteen 2020 ulottuvan ilmasto- ja energiapaketin (146), uusiutuvaa energiaa koskevassa direktiivissä (147) uusiutuvalle energialle vahvistettujen kansallisten tavoitteiden sekä vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden (148) keskeisten tavoitteiden mukaisesti. Komissio toteaa, että uusiutuviin energialähteisiin perustuvien teknologioiden muuttuvat kustannukset (149) ovat perinteisesti pienemmät kuin ydinteknologian kustannukset, mikä johtuu siitä, että ne eivät ole riippuvaisia polttoaineesta. Lisäksi uusiutuville energialähteille EU:n tasolla ja kansallisesti asetettujen tavoitteiden ja velvollisuuksien osalta Unkari ei ole poikkeus sellaisten tukimekanismien käytössä, joiden tarkoituksena on tuoda verkkoon uusia voimalaitoksia, jotka käyttävät uusiutuvia energianlähteitä. Komissio huomauttaa, että osa Unkarin uusiutuvan energian METÁR-ohjelmasta on ollut toiminnassa tammikuusta 2017 lähtien (150), ja muut ohjelman osat, jotka koskevat uusiutuvia energianlähteitä käyttäviä suurempia tuottajia, odottavat täällä hetkellä valtiontukihyväksyntää komissiolta.

145

146

147

148

149

150

| (363) | Komissio muistuttaa, että MAVIRin vuonna 2016 julkaiseman tutkimuksen mukaan (ks. johdanto-osan 20 kappale) nykyinen kivihiileen (ruskohiileen) perustuva tuotantokalusto (ks. johdanto-osan 43 kappaleessa olevat kuviot 1 ja 2) poistuu vaiheittain käytöstä vuosien 2025 ja 2030 välillä. Sen ansiosta verkkoon voi tulla muuta kapasiteettia erityisesti, koska johdanto-osan 362 kappaleessa mainitut epäsäännöllisen tuotantotyypin teknologiat vaatisivat täydentävän, joustavan kapasiteetin yhtäaikaista olemassaoloa. |
| --- | --- |

(363)

Komissio muistuttaa, että MAVIRin vuonna 2016 julkaiseman tutkimuksen mukaan (ks. johdanto-osan 20 kappale) nykyinen kivihiileen (ruskohiileen) perustuva tuotantokalusto (ks. johdanto-osan 43 kappaleessa olevat kuviot 1 ja 2) poistuu vaiheittain käytöstä vuosien 2025 ja 2030 välillä. Sen ansiosta verkkoon voi tulla muuta kapasiteettia erityisesti, koska johdanto-osan 362 kappaleessa mainitut epäsäännöllisen tuotantotyypin teknologiat vaatisivat täydentävän, joustavan kapasiteetin yhtäaikaista olemassaoloa.

| (364) | Unkarin toimenpide on suunniteltu investointitueksi. Kun tuotantoyksiköt ovat aloittaneet toimintansa, Paks II:lle ei myönnetä muuta toimintatukea, minkä vuoksi se on alttiina markkinariskeille. |
| --- | --- |

(364)

Unkarin toimenpide on suunniteltu investointitueksi. Kun tuotantoyksiköt ovat aloittaneet toimintansa, Paks II:lle ei myönnetä muuta toimintatukea, minkä vuoksi se on alttiina markkinariskeille.

| (365) | Sähkön hinnat määräytyvät pääasiassa tietyille markkinoille osallistuvien sähköntuottajien marginaalikustannusten perusteella. Uusiutuviin energianlähteisiin perustuvien teknologioiden marginaalikustannukset ovat pienet, sillä useimmat niistä voivat toimia ilman polttoainekustannuksia. Ydinteknologian käyttökustannukset ovat myös pienet, ja uusiutuvien energiamuotojen jälkeen ne ovat seuraavana niin sanotussa yhteisessä tarjousluettelossa. Vaikka hiilivoimalaitosten marginaalikustannukset ovat polttoainekustannusten vuoksi yleensä ydinvoimalaitosten marginaalikustannuksia suuremmat, hiilen alhaisten lupahintojen vuoksi hiilivoimalan käyttökustannukset ovat tyypillisesti pienemmät kuin kombivoimalaitosten käyttökustannukset. Tämä tarkoittaa sitä, että teknologiat, joiden käyttökustannukset ovat suuret, voivat nostaa hintoja. Sen takia ydinvoiman läsnäolo energiantuotantovalikoimassa ei todennäköisesti itsessään nosta sähkön hintoja Unkarissa, ja ydinvoiman odotetaan olevan ennemmin hinnanottaja kuin hinnanasettaja. |
| --- | --- |

(365)

Sähkön hinnat määräytyvät pääasiassa tietyille markkinoille osallistuvien sähköntuottajien marginaalikustannusten perusteella. Uusiutuviin energianlähteisiin perustuvien teknologioiden marginaalikustannukset ovat pienet, sillä useimmat niistä voivat toimia ilman polttoainekustannuksia. Ydinteknologian käyttökustannukset ovat myös pienet, ja uusiutuvien energiamuotojen jälkeen ne ovat seuraavana niin sanotussa yhteisessä tarjousluettelossa. Vaikka hiilivoimalaitosten marginaalikustannukset ovat polttoainekustannusten vuoksi yleensä ydinvoimalaitosten marginaalikustannuksia suuremmat, hiilen alhaisten lupahintojen vuoksi hiilivoimalan käyttökustannukset ovat tyypillisesti pienemmät kuin kombivoimalaitosten käyttökustannukset. Tämä tarkoittaa sitä, että teknologiat, joiden käyttökustannukset ovat suuret, voivat nostaa hintoja. Sen takia ydinvoiman läsnäolo energiantuotantovalikoimassa ei todennäköisesti itsessään nosta sähkön hintoja Unkarissa, ja ydinvoiman odotetaan olevan ennemmin hinnanottaja kuin hinnanasettaja.

b)   Toimenpiteen mahdolliset rajatylittävät vaikutukset

Toimenpiteen mahdolliset rajatylittävät vaikutukset

| (366) | Sekä Unkari että useat asianomaiset huomauttivat, että arvioitavat energiamarkkinat ovat yksittäisen valtion aluetta suuremmat johtuen etupäässä yhteenkytkeytymisen erittäin hyvästä tasosta ja siitä, että toimenpide aiheuttaa kilpailun vääristymistä, joka vaikuttaa ainakin Unkarin lähellä sijaitseviin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

(366)

Sekä Unkari että useat asianomaiset huomauttivat, että arvioitavat energiamarkkinat ovat yksittäisen valtion aluetta suuremmat johtuen etupäässä yhteenkytkeytymisen erittäin hyvästä tasosta ja siitä, että toimenpide aiheuttaa kilpailun vääristymistä, joka vaikuttaa ainakin Unkarin lähellä sijaitseviin jäsenvaltioihin.

| (367) | Komissio toteaa, että Unkarin ulkomaansähkökaupan tase on negatiivinen lähes kaikkien naapurijäsenvaltioiden osalta, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 49 kappaleessa oleva kuvio 5 osoittaa. Komissio myös toteaa, että Unkari on kokonaisuudessaan nettotuoja, sillä johdanto-osan 43 kappaleessa oleva kuvio 1 osoittaa, että noin 30 prosenttia Unkarin kysynnästä (noin 13 terawattituntia) katettiin tuonnilla vuonna 2015. Komissio muistuttaa, että kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 43 kappaleessa olevassa kuviossa 2 esitettiin, tuonti oli samalla tasolla myös vuonna 2014. |
| --- | --- |

(367)

Komissio toteaa, että Unkarin ulkomaansähkökaupan tase on negatiivinen lähes kaikkien naapurijäsenvaltioiden osalta, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 49 kappaleessa oleva kuvio 5 osoittaa. Komissio myös toteaa, että Unkari on kokonaisuudessaan nettotuoja, sillä johdanto-osan 43 kappaleessa oleva kuvio 1 osoittaa, että noin 30 prosenttia Unkarin kysynnästä (noin 13 terawattituntia) katettiin tuonnilla vuonna 2015. Komissio muistuttaa, että kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 43 kappaleessa olevassa kuviossa 2 esitettiin, tuonti oli samalla tasolla myös vuonna 2014.

| (368) | Komissio katsoo, että Unkarin sähkömarkkinat ovat erittäin laajalti kytkeytyneet Euroopan unionissa, ja sen rajayhdysjohtojen kapasiteetti vastaa noin 75:tä prosenttia kotimaisesta kokonaistuotantokapasiteetista. Lisäksi kuten johdanto-osan 105 kappaleessa olevissa taulukoissa 4 ja 5 esitettiin, rajayhdysjohtojen kapasiteetti kasvaa merkittävästi vuoteen 2030 mennessä, minkä ansiosta kauppa voi jatkossakin saavuttaa Unkarin hinta-alueen. |
| --- | --- |

(368)

Komissio katsoo, että Unkarin sähkömarkkinat ovat erittäin laajalti kytkeytyneet Euroopan unionissa, ja sen rajayhdysjohtojen kapasiteetti vastaa noin 75:tä prosenttia kotimaisesta kokonaistuotantokapasiteetista. Lisäksi kuten johdanto-osan 105 kappaleessa olevissa taulukoissa 4 ja 5 esitettiin, rajayhdysjohtojen kapasiteetti kasvaa merkittävästi vuoteen 2030 mennessä, minkä ansiosta kauppa voi jatkossakin saavuttaa Unkarin hinta-alueen.

| (369) | Edellä johdanto-osan 365 kappaleessa annetun selityksen katsotaan soveltuvan myös rajatylittävässä kontekstissa. Paks II:n rakentaminen luo Unkarin markkinoilla hintojen laskupainetta tulevaisuudessa, koska Paks II:n tuottaman sähkön marginaalikustannukset ovat suhteellisen pienet verrattuna vaihtoehtoiseen, avoimen kierron kaasuturbiinien ja kombivoimaloiden avulla tuotettavaan kapasiteettiin, jota NERAn näkemyksen mukaan rakennettaisiin muussa tapauksessa. NERAn tutkimus on kuitenkin osoittanut, että Paks II pysyy hinnanottajana ja että hinnat Unkarissa pysyvät jatkossakin muiden voimaloiden asettamalla korkeammalla tasolla. Sen takia tuonti Unkariin säilyy kannattavana. |
| --- | --- |

(369)

Edellä johdanto-osan 365 kappaleessa annetun selityksen katsotaan soveltuvan myös rajatylittävässä kontekstissa. Paks II:n rakentaminen luo Unkarin markkinoilla hintojen laskupainetta tulevaisuudessa, koska Paks II:n tuottaman sähkön marginaalikustannukset ovat suhteellisen pienet verrattuna vaihtoehtoiseen, avoimen kierron kaasuturbiinien ja kombivoimaloiden avulla tuotettavaan kapasiteettiin, jota NERAn näkemyksen mukaan rakennettaisiin muussa tapauksessa. NERAn tutkimus on kuitenkin osoittanut, että Paks II pysyy hinnanottajana ja että hinnat Unkarissa pysyvät jatkossakin muiden voimaloiden asettamalla korkeammalla tasolla. Sen takia tuonti Unkariin säilyy kannattavana.

| (370) | Komissio on ottanut huomioon Unkarin esittämät huomautukset Paks II:n mahdollisista vaikutuksista laajemmassa markkinakontekstissa. Kuten johdanto-osan 112 kappaleessa esitetään, NERAn arvio välittömistä naapurimarkkinoista, joiden kanssa Unkarin markkinat ovat tällä hetkellä kytkeytyneet (Unkari + Slovakia + Romania), osoittaa, että MVM-konsernin ja Paks II:n yhteenlaskettu markkinaosuus Unkarin, Slovakian ja Romanian yhteenkytketyillä markkinoilla ei ylittäisi 20:tä prosenttia 8ks. johdanto-osan 112 kappaleessa oleva kuvio 10). |
| --- | --- |

(370)

Komissio on ottanut huomioon Unkarin esittämät huomautukset Paks II:n mahdollisista vaikutuksista laajemmassa markkinakontekstissa. Kuten johdanto-osan 112 kappaleessa esitetään, NERAn arvio välittömistä naapurimarkkinoista, joiden kanssa Unkarin markkinat ovat tällä hetkellä kytkeytyneet (Unkari + Slovakia + Romania), osoittaa, että MVM-konsernin ja Paks II:n yhteenlaskettu markkinaosuus Unkarin, Slovakian ja Romanian yhteenkytketyillä markkinoilla ei ylittäisi 20:tä prosenttia 8ks. johdanto-osan 112 kappaleessa oleva kuvio 10).

| (371) | Muiden naapurimarkkinoiden osalta uuden Paks II:n vaikutusten odotetaan olevan vähemmän merkittäviä johtuen siitä, että markkinat eivät ole kytkeytyneet näiden hintavyöhykkeiden kanssa ja että (olemassa oleva ja suunniteltu) rajayhdysjohtokapasiteetti näihin jäsenvaltioihin on pienempi (ks. taulukot 3 ja 4). |
| --- | --- |

(371)

Muiden naapurimarkkinoiden osalta uuden Paks II:n vaikutusten odotetaan olevan vähemmän merkittäviä johtuen siitä, että markkinat eivät ole kytkeytyneet näiden hintavyöhykkeiden kanssa ja että (olemassa oleva ja suunniteltu) rajayhdysjohtokapasiteetti näihin jäsenvaltioihin on pienempi (ks. taulukot 3 ja 4).

c)   Paks NPP:n ja Paks II:n yhtäaikaisen toiminnan mahdolliset vaikutukset

Paks NPP:n ja Paks II:n yhtäaikaisen toiminnan mahdolliset vaikutukset

| (372) | Kuten johdanto-osan 98–99 kappaleessa sekä 241–244 kappaleessa selitettiin, ydinvoimalaitosten rakentamisessa esiintyy usein viiveitä useista syistä, jotka pitkittävät rakentamisaikoja. Komissio myöntää, että jo tässä vaiheessa hankkeen toteutuminen on viivästynyt huomattavasti alkuperäiseen aikatauluun verrattuna [...]. Lisäksi, kuten johdanto-osan 99 kappaleessa olevassa taulukossa 3 esitetään, JSC NIAEP:n tarjoaman teknologian rakentaminen on viivästynyt keskimäärin kaksi vuotta Venäjällä, joka on urakoitsijan kotimarkkina-alue ja jossa urakoitsija on rakentanut suurimman osan voimalaitoksistaan. Nämä viivästykset ovat merkittävästi suuremmat hankkeissa, jotka toteutetaan Venäjän ulkopuolella (Intiassa jopa seitsemän vuotta). Unkari ilmoittaa, että Paks II:n odotetaan olevan ensimmäinen VVER III+ -teknologiaa sisältävä ydinvoimalaitos, joka otetaan käyttöön EU:ssa. Sen on täytettävä tiukimmat mahdolliset ydinturvallisuutta koskevat vaatimukset, ja siitä hankkeen osasta, joka ei kuulu teknisen vapautuksen piiriin, on järjestettävä tarjouskilpailu julkisia hankintoja koskevien EU:n vaatimusten mukaisesti. On kohtuullista odottaa, että tästä voi aiheutua lisäviivästyksiä. Sen takia komissio katsoo, että alun perin arvioitu kuuden vuoden mittainen ajanjakso, jolloin Paks NPP:n kaikki neljä yksikköä ja molemmat Paks II:n yksiköt toimivat yhtä aikaa, todennäköisesti lyhenee merkittävästi. Lisäksi tietty olemassa olevien yksiköiden ja uusien yksiköiden toiminnan päällekkäisyys, joka realistisesti katsoen on edellä esitetyistä syistä suhteellisen rajallinen ja jolla on ilmiselviä vaikutuksia kotimarkkinoilla, voidaan katsoa oikeasuhteiseksi, kun otetaan huomioon toimitusvarmuutta koskevat tavoitteet sekä tarve valmistella huolellisesti Paks NPP:n nykyisten yksiköiden käytöstä poistaminen, sillä ydinvoimakapasiteetti muodostaa yli 50 prosenttia Unkarin kotimaisesta sähköntuotannosta. |
| --- | --- |

(372)

Kuten johdanto-osan 98–99 kappaleessa sekä 241–244 kappaleessa selitettiin, ydinvoimalaitosten rakentamisessa esiintyy usein viiveitä useista syistä, jotka pitkittävät rakentamisaikoja. Komissio myöntää, että jo tässä vaiheessa hankkeen toteutuminen on viivästynyt huomattavasti alkuperäiseen aikatauluun verrattuna [...]. Lisäksi, kuten johdanto-osan 99 kappaleessa olevassa taulukossa 3 esitetään, JSC NIAEP:n tarjoaman teknologian rakentaminen on viivästynyt keskimäärin kaksi vuotta Venäjällä, joka on urakoitsijan kotimarkkina-alue ja jossa urakoitsija on rakentanut suurimman osan voimalaitoksistaan. Nämä viivästykset ovat merkittävästi suuremmat hankkeissa, jotka toteutetaan Venäjän ulkopuolella (Intiassa jopa seitsemän vuotta). Unkari ilmoittaa, että Paks II:n odotetaan olevan ensimmäinen VVER III+ -teknologiaa sisältävä ydinvoimalaitos, joka otetaan käyttöön EU:ssa. Sen on täytettävä tiukimmat mahdolliset ydinturvallisuutta koskevat vaatimukset, ja siitä hankkeen osasta, joka ei kuulu teknisen vapautuksen piiriin, on järjestettävä tarjouskilpailu julkisia hankintoja koskevien EU:n vaatimusten mukaisesti. On kohtuullista odottaa, että tästä voi aiheutua lisäviivästyksiä. Sen takia komissio katsoo, että alun perin arvioitu kuuden vuoden mittainen ajanjakso, jolloin Paks NPP:n kaikki neljä yksikköä ja molemmat Paks II:n yksiköt toimivat yhtä aikaa, todennäköisesti lyhenee merkittävästi. Lisäksi tietty olemassa olevien yksiköiden ja uusien yksiköiden toiminnan päällekkäisyys, joka realistisesti katsoen on edellä esitetyistä syistä suhteellisen rajallinen ja jolla on ilmiselviä vaikutuksia kotimarkkinoilla, voidaan katsoa oikeasuhteiseksi, kun otetaan huomioon toimitusvarmuutta koskevat tavoitteet sekä tarve valmistella huolellisesti Paks NPP:n nykyisten yksiköiden käytöstä poistaminen, sillä ydinvoimakapasiteetti muodostaa yli 50 prosenttia Unkarin kotimaisesta sähköntuotannosta.

| (373) | Joka tapauksessa komissio muistuttaa, että NERAn tutkimuksen havainnot (ks. erityisesti johdanto-osan 108 kappaleessa oleva kuvio 7) osoittavat, että jopa Paks NPP:n ja Paks II:n yhtäaikaisen toiminnan aikana (vuosina 2025–2037) kotimaisten voimalaitosten tuotanto ei riitä vastaamaan odotettuun kansallisen huippukysynnän kasvuun, koska uusiutuviin energianlähteisiin perustuvien lisävoimalaitosten sekä kaasuvoimalaitosten kokonaistuotanto yhdessä ydinvoiman kanssa jää alle ennakoidun kotimaisen kysynnän (osoitettu mustalla viivalla kuviossa 7). Tutkimuksessa katsotaan, että tämä johtuu pääasiassa siitä, että Unkarissa on tällä hetkellä toimitusvajetta ja sen on tuotava merkittäviä määriä sähköä. NERAn tutkimuksessa selitetään, että tämän vajeen katsotaan kasvavan edelleen vuosina 2015–2025, koska sähkön kysynnän odotetaan kasvavan merkittävästi Unkarissa vuoteen 2040 saakka ja Unkarin toiseksi suurimman toiminnassa olevan voimalaitoksen (Mátran voimalaitos, ks. johdanto-osan 43 kappaleessa olevat kuviot 1 ja 2) odotetaan sulkeutuvan vuosien 2025 ja 2030 välillä, kuten siirtoverkonhaltijan tutkimuksessa esitetään (ks. johdanto-osan 20 kappale). |
| --- | --- |

(373)

Joka tapauksessa komissio muistuttaa, että NERAn tutkimuksen havainnot (ks. erityisesti johdanto-osan 108 kappaleessa oleva kuvio 7) osoittavat, että jopa Paks NPP:n ja Paks II:n yhtäaikaisen toiminnan aikana (vuosina 2025–2037) kotimaisten voimalaitosten tuotanto ei riitä vastaamaan odotettuun kansallisen huippukysynnän kasvuun, koska uusiutuviin energianlähteisiin perustuvien lisävoimalaitosten sekä kaasuvoimalaitosten kokonaistuotanto yhdessä ydinvoiman kanssa jää alle ennakoidun kotimaisen kysynnän (osoitettu mustalla viivalla kuviossa 7). Tutkimuksessa katsotaan, että tämä johtuu pääasiassa siitä, että Unkarissa on tällä hetkellä toimitusvajetta ja sen on tuotava merkittäviä määriä sähköä. NERAn tutkimuksessa selitetään, että tämän vajeen katsotaan kasvavan edelleen vuosina 2015–2025, koska sähkön kysynnän odotetaan kasvavan merkittävästi Unkarissa vuoteen 2040 saakka ja Unkarin toiseksi suurimman toiminnassa olevan voimalaitoksen (Mátran voimalaitos, ks. johdanto-osan 43 kappaleessa olevat kuviot 1 ja 2) odotetaan sulkeutuvan vuosien 2025 ja 2030 välillä, kuten siirtoverkonhaltijan tutkimuksessa esitetään (ks. johdanto-osan 20 kappale).

| (374) | Näin ollen järjestelmään tarvitaan mainitun ydinvoiman, uusiutuvan energian ja kaasuvoimaloiden lisäksi uutta kotimaista tuotantokapasiteettia tai tuontia ulkomailta, jotta kotimaiseen kysyntään voitaisiin vastata ja jotta voidaan varmistaa järjestelmän vakaus odotetun kapasiteettivajeen näkökulmasta. Lisäkapasiteettia tarvitaan myös ENTSO-E:n mainitsemaa pakollista varantoa varten (ks. johdanto-osan 50 kappale). |
| --- | --- |

(374)

Näin ollen järjestelmään tarvitaan mainitun ydinvoiman, uusiutuvan energian ja kaasuvoimaloiden lisäksi uutta kotimaista tuotantokapasiteettia tai tuontia ulkomailta, jotta kotimaiseen kysyntään voitaisiin vastata ja jotta voidaan varmistaa järjestelmän vakaus odotetun kapasiteettivajeen näkökulmasta. Lisäkapasiteettia tarvitaan myös ENTSO-E:n mainitsemaa pakollista varantoa varten (ks. johdanto-osan 50 kappale).

| (375) | Lisäksi komissio muistuttaa, että kuten johdanto-osan 105 kappaleessa esitetään, Unkarin tämänhetkinen suuri yhteenliittymisen taso naapurivaltioiden kanssa jatkaa kasvamista uusien rajayhdysjohtohankkeiden ansioista, jotka otetaan käyttöön vuosien 2016 ja 2021 välillä Slovakian (2 × 400 kW ja 1 × 400 kW) ja Slovenian (1 × 400 kW) kanssa, toisin sanoen paljon ennen Paks II:n uusien yksiköiden verkkoon liittämistä. Komissio katsoo, että nämä Unkarin mainitsemat uudet rajayhdysjohdot parantavat todennäköisesti rajatylittävää kaupankäyntiä ja erityisesti tuontia. |
| --- | --- |

(375)

Lisäksi komissio muistuttaa, että kuten johdanto-osan 105 kappaleessa esitetään, Unkarin tämänhetkinen suuri yhteenliittymisen taso naapurivaltioiden kanssa jatkaa kasvamista uusien rajayhdysjohtohankkeiden ansioista, jotka otetaan käyttöön vuosien 2016 ja 2021 välillä Slovakian (2 × 400 kW ja 1 × 400 kW) ja Slovenian (1 × 400 kW) kanssa, toisin sanoen paljon ennen Paks II:n uusien yksiköiden verkkoon liittämistä. Komissio katsoo, että nämä Unkarin mainitsemat uudet rajayhdysjohdot parantavat todennäköisesti rajatylittävää kaupankäyntiä ja erityisesti tuontia.

| (376) | Kuten johdanto-osan 369 kappaleessa esitetään, komissio on myös ottanut huomioon NERAn tutkimuksen havainnot, joiden mukaan ydinteknologia on jatkossakin todennäköisesti hinnanottaja eikä hinnanasettaja myös ajanjaksolla, jolloin Paks NPP ja Paks II ovat yhtä aikaa toiminnassa, sillä tuolloin todennäköisyys sille, että ydinvoima määrää energian hinnan, on alle 5 prosenttia kaikkina vuorokauden tunteina (ks. johdanto-osan 113 kappaleessa oleva kuvio 11). |
| --- | --- |

(376)

Kuten johdanto-osan 369 kappaleessa esitetään, komissio on myös ottanut huomioon NERAn tutkimuksen havainnot, joiden mukaan ydinteknologia on jatkossakin todennäköisesti hinnanottaja eikä hinnanasettaja myös ajanjaksolla, jolloin Paks NPP ja Paks II ovat yhtä aikaa toiminnassa, sillä tuolloin todennäköisyys sille, että ydinvoima määrää energian hinnan, on alle 5 prosenttia kaikkina vuorokauden tunteina (ks. johdanto-osan 113 kappaleessa oleva kuvio 11).

5.3.8.3   
  Tukkumarkkinoiden likviditeettiriski

Tukkumarkkinoiden likviditeettiriski

| (377) | Kuten 2.6 jaksossa selitetään, useimmat tehdään Unkarin sähkön tukkumyynnissä useimmiten kahdenvälisinä sähkönhankintasopimuksina, eikä Unkarin sähköpörssi ole vielä asettanut riittävää likviditeettitasoa. Komissiolla oli alustavia epäilyksiä siltä osin, voisiko markkinoista tulla skenaariossa, jossa sama organisaatio (Unkarin valtio) omistaa sekä määräävässä asemassa olevan toimittajan (MVM Partner) että merkittävän määrän uutta tuotantokapasiteettia (Paks II), vähemmän likvidit, kun mukana olevat toimijat voisivat rajoittaa markkinoilla saatavilla olevien tarjousten määrää. |
| --- | --- |

(377)

Kuten 2.6 jaksossa selitetään, useimmat tehdään Unkarin sähkön tukkumyynnissä useimmiten kahdenvälisinä sähkönhankintasopimuksina, eikä Unkarin sähköpörssi ole vielä asettanut riittävää likviditeettitasoa. Komissiolla oli alustavia epäilyksiä siltä osin, voisiko markkinoista tulla skenaariossa, jossa sama organisaatio (Unkarin valtio) omistaa sekä määräävässä asemassa olevan toimittajan (MVM Partner) että merkittävän määrän uutta tuotantokapasiteettia (Paks II), vähemmän likvidit, kun mukana olevat toimijat voisivat rajoittaa markkinoilla saatavilla olevien tarjousten määrää.

| (378) | Komissio myös katsoi, että riippuen tavasta, jolla uusien reaktoreiden tuottamaa sähköä myydään markkinoilla, sillä voisi olla merkittäviä vaikutuksia likviditeettiin ja lisäksi tuotantoketjun loppupään kilpailijoille aiheutuvat kustannukset saattaisivat kasvaa, kun näiden kilpailijoiden mahdollisuus saada tuotantohyödykkeitä kilpailukykyiseen hintaan heikkenisi (tuotantohyödykemarkkinoiden sulkeminen). Tämä olisi mahdollista, jos Paks II:n tuottama sähkö myytäisiin ensisijaisesti pitkäaikaisilla sopimuksilla ainoastaan tietyille toimittajille, mikä siirtäisi Paks II:n markkinavoiman tuotantomarkkinoilta jälleenmyyntimarkkinoille. |
| --- | --- |

(378)

Komissio myös katsoi, että riippuen tavasta, jolla uusien reaktoreiden tuottamaa sähköä myydään markkinoilla, sillä voisi olla merkittäviä vaikutuksia likviditeettiin ja lisäksi tuotantoketjun loppupään kilpailijoille aiheutuvat kustannukset saattaisivat kasvaa, kun näiden kilpailijoiden mahdollisuus saada tuotantohyödykkeitä kilpailukykyiseen hintaan heikkenisi (tuotantohyödykemarkkinoiden sulkeminen). Tämä olisi mahdollista, jos Paks II:n tuottama sähkö myytäisiin ensisijaisesti pitkäaikaisilla sopimuksilla ainoastaan tietyille toimittajille, mikä siirtäisi Paks II:n markkinavoiman tuotantomarkkinoilta jälleenmyyntimarkkinoille.

| (379) | Sulkemalla pois Paks II:n kytkökset toisiin valtion omistamiin toimijoihin vähittäismarkkinoilla johdanto-osan 353 kappaleessa kuvatulla tavalla tehtiin jotkin komission huolista perusteettomiksi. |
| --- | --- |

(379)

Sulkemalla pois Paks II:n kytkökset toisiin valtion omistamiin toimijoihin vähittäismarkkinoilla johdanto-osan 353 kappaleessa kuvatulla tavalla tehtiin jotkin komission huolista perusteettomiksi.

| (380) | Komissio myös toteaa Unkarin vahvistaneen, kuten johdanto-osan 118 kappaleessa esitetään, että Paks II:n sähkönmyyntistrategia tulee olemaan markkinaehtoista ja perustumaan voittoja optimointiin, ja se toteutetaan kaupallisin ehdoin kauppajärjestelyillä, jotka perustuvat avoimessa kaupankäyntijärjestelmässä tai pörssissä tehtyihin tarjouksiin. |
| --- | --- |

(380)

Komissio myös toteaa Unkarin vahvistaneen, kuten johdanto-osan 118 kappaleessa esitetään, että Paks II:n sähkönmyyntistrategia tulee olemaan markkinaehtoista ja perustumaan voittoja optimointiin, ja se toteutetaan kaupallisin ehdoin kauppajärjestelyillä, jotka perustuvat avoimessa kaupankäyntijärjestelmässä tai pörssissä tehtyihin tarjouksiin.

| (381) | Unkari on vahvistanut, että tällainen kauppastrategia (pois Paks II:n itse kuluttamaa sähköä) koostuisi seuraavista osista:






  a) | Paks II myy vähintään 30 prosenttia kaikesta tuottamastaan sähköstä Unkarin sähköpörssin (HUPX) vuorokausimarkkinoilla, päivänsisäisillä markkinoilla ja futuurimarkkinoilla. Myös muita samanlaisia sähköpörssejä voidaan käyttää komission yksiköiden sopimuksella tai hyväksynnällä, joka voidaan myöntää tai evätä kahden viikon kuluessa Unkarin viranomaisten tekemästä pyynnöstä. |
| --- | --- | --- |

(381)

Unkari on vahvistanut, että tällainen kauppastrategia (pois Paks II:n itse kuluttamaa sähköä) koostuisi seuraavista osista:

a)

Paks II myy vähintään 30 prosenttia kaikesta tuottamastaan sähköstä Unkarin sähköpörssin (HUPX) vuorokausimarkkinoilla, päivänsisäisillä markkinoilla ja futuurimarkkinoilla. Myös muita samanlaisia sähköpörssejä voidaan käyttää komission yksiköiden sopimuksella tai hyväksynnällä, joka voidaan myöntää tai evätä kahden viikon kuluessa Unkarin viranomaisten tekemästä pyynnöstä.

| b) | Loput Paks II:n sähköntuotannosta myydään huutokaupalla puolueettomasti, läpinäkyvästi ja syrjimättömästi. Unkarin energia-alan sääntelyviranomainen määrittelee näiden huutokauppojen ehdot MVM Partnerille asetettuja huutokauppavaatimuksia vastaavasti. Unkarin energia-alan sääntelyviranomainen valvoo näiden huutokauppojen toimintaa. |
| --- | --- |

b)

Loput Paks II:n sähköntuotannosta myydään huutokaupalla puolueettomasti, läpinäkyvästi ja syrjimättömästi. Unkarin energia-alan sääntelyviranomainen määrittelee näiden huutokauppojen ehdot MVM Partnerille asetettuja huutokauppavaatimuksia vastaavasti. Unkarin energia-alan sääntelyviranomainen valvoo näiden huutokauppojen toimintaa.

| (382) | Komissio myös toteaa Unkarin varmistavan, että osto- ja myyntitarjoukset ovat tasapuolisesti kaikkien lisensoitujen tai rekisteröityneiden kauppiaiden saatavilla samoin markkinaehdoin Paks II:n ohjaamalla huutokauppapaikalla ja että huutokauppapaikalla käytettävä tarjousten selvitysjärjestelmä on todennettavissa ja läpinäkyvä. Ostetun sähkön loppukäytölle ei ole tarkoitus asettaa mitään rajoituksia. |
| --- | --- |

(382)

Komissio myös toteaa Unkarin varmistavan, että osto- ja myyntitarjoukset ovat tasapuolisesti kaikkien lisensoitujen tai rekisteröityneiden kauppiaiden saatavilla samoin markkinaehdoin Paks II:n ohjaamalla huutokauppapaikalla ja että huutokauppapaikalla käytettävä tarjousten selvitysjärjestelmä on todennettavissa ja läpinäkyvä. Ostetun sähkön loppukäytölle ei ole tarkoitus asettaa mitään rajoituksia.

| (383) | Täten on varmistettu, että Paks II:n tuottama energia on tukkumarkkinoilla kaikkien markkinatoimijoiden avoimesti saatavilla ja että ei ole olemassa riskiä siitä, että Paks II:n tuottama sähkö monopolisoitaisiin pitkäaikaisilla sopimuksilla, jotka voisivat aiheuttaa riskin markkinoiden likviditeetille. |
| --- | --- |

(383)

Täten on varmistettu, että Paks II:n tuottama energia on tukkumarkkinoilla kaikkien markkinatoimijoiden avoimesti saatavilla ja että ei ole olemassa riskiä siitä, että Paks II:n tuottama sähkö monopolisoitaisiin pitkäaikaisilla sopimuksilla, jotka voisivat aiheuttaa riskin markkinoiden likviditeetille.

| (384) | Näin ollen komissio katsoo, että tämänhetkisessä muodossa toimenpiteestä mahdollisesti aiheutuva markkinoiden likviditeettiriski on vähäinen. |
| --- | --- |

(384)

Näin ollen komissio katsoo, että tämänhetkisessä muodossa toimenpiteestä mahdollisesti aiheutuva markkinoiden likviditeettiriski on vähäinen.

5.3.8.4   
  Kilpailun vääristymistä koskeva päätelmä ja kokonaisarviointi

Kilpailun vääristymistä koskeva päätelmä ja kokonaisarviointi

| (385) | Tämän päätöksen 5.3 jaksossa esitetyn perusteellisen arvioinnin perusteella komissio katsoo, että toimenpide on tarkoitettu uusien ydinenergiainvestointien edistämiseen, ja näin ollen sillä pyritään Euratomin perustamissopimuksessa vahvistettuun yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen, samalla kun se osaltaan edistää toimitusvarmuutta. |
| --- | --- |

(385)

Tämän päätöksen 5.3 jaksossa esitetyn perusteellisen arvioinnin perusteella komissio katsoo, että toimenpide on tarkoitettu uusien ydinenergiainvestointien edistämiseen, ja näin ollen sillä pyritään Euratomin perustamissopimuksessa vahvistettuun yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen, samalla kun se osaltaan edistää toimitusvarmuutta.

| (386) | Tuki myönnetään oikeasuhteisella tavalla. Unkari varmistaa, että Paks II korvaa valtiolle uudet tuotantoyksiköt ja että Paks II ei pidä itsellään ylimääräisiä tuottoja sen lisäksi, mitä on välttämätöntä sen taloudellisen toiminnan ja elinkelpoisuuden turvaamiseksi. Komissio huomauttaa myös, että tuensaajan voittoja ei sijoiteta uudelleen Paks II:n kapasiteetin laajentamiseen eikä uuden tuotantokapasiteetin hankkimiseen tai rakentamiseen ilman valtiontukihyväksyntää. |
| --- | --- |

(386)

Tuki myönnetään oikeasuhteisella tavalla. Unkari varmistaa, että Paks II korvaa valtiolle uudet tuotantoyksiköt ja että Paks II ei pidä itsellään ylimääräisiä tuottoja sen lisäksi, mitä on välttämätöntä sen taloudellisen toiminnan ja elinkelpoisuuden turvaamiseksi. Komissio huomauttaa myös, että tuensaajan voittoja ei sijoiteta uudelleen Paks II:n kapasiteetin laajentamiseen eikä uuden tuotantokapasiteetin hankkimiseen tai rakentamiseen ilman valtiontukihyväksyntää.

| (387) | Komissio on myös tutkinut, voiko toimenpide estää muun tyyppisien tuotantokapasiteetin markkinoille pääsyn erityisesti Paks NPP:n ja Paks II:n rajallisena yhtäaikaisena toiminta-aikana. Se katsoo, että markkinoillepääsyn esteitä rajoittaa se, että siirtoverkonhaltijan määrittämä tulevan kokonaistuotantokapasiteetin vaje mahdollistaisi muiden tuotantoteknologioiden (sekä uusiutuvien että muiden kuin vähähiilisten energianlähteiden) markkinoille pääsyn riippumatta siitä, rakennetaanko Paks II vai ei. |
| --- | --- |

(387)

Komissio on myös tutkinut, voiko toimenpide estää muun tyyppisien tuotantokapasiteetin markkinoille pääsyn erityisesti Paks NPP:n ja Paks II:n rajallisena yhtäaikaisena toiminta-aikana. Se katsoo, että markkinoillepääsyn esteitä rajoittaa se, että siirtoverkonhaltijan määrittämä tulevan kokonaistuotantokapasiteetin vaje mahdollistaisi muiden tuotantoteknologioiden (sekä uusiutuvien että muiden kuin vähähiilisten energianlähteiden) markkinoille pääsyn riippumatta siitä, rakennetaanko Paks II vai ei.

| (388) | Komissio on tutkinut myös toimenpiteen mahdollisia rajatylittäviä vaikutuksia. Paks II on kuitenkin samankokoinen Paks NPP:n tällä hetkellä toiminnassa olevien neljän yksikön kanssa, joten sen ei odoteta olevan suuri tekijä rajatylittävässä kaupassa, vaikka Unkarin yhteenliittymisen taso onkin korkea, sillä Unkari säilyy jatkossakin nettotuojana, jonka hinnat kuuluvat alueen korkeimpiin. Unkarin odotettavissa olevan ulkomaankauppavajeen lisäksi komissio katsoo, että Paks II:n vaikutukset sähkön hintoihin alueilla, jotka eivät ole Unkarin välittömässä läheisyydessä, olisivat rajalliset sekä etäisyyden että verkkoja koskevien rajoitusten vuoksi. Sen vuoksi Unkarissa tuotettu sähkö olisi vielä kalliimpaa kaukaisemmilla alueilla. |
| --- | --- |

(388)

Komissio on tutkinut myös toimenpiteen mahdollisia rajatylittäviä vaikutuksia. Paks II on kuitenkin samankokoinen Paks NPP:n tällä hetkellä toiminnassa olevien neljän yksikön kanssa, joten sen ei odoteta olevan suuri tekijä rajatylittävässä kaupassa, vaikka Unkarin yhteenliittymisen taso onkin korkea, sillä Unkari säilyy jatkossakin nettotuojana, jonka hinnat kuuluvat alueen korkeimpiin. Unkarin odotettavissa olevan ulkomaankauppavajeen lisäksi komissio katsoo, että Paks II:n vaikutukset sähkön hintoihin alueilla, jotka eivät ole Unkarin välittömässä läheisyydessä, olisivat rajalliset sekä etäisyyden että verkkoja koskevien rajoitusten vuoksi. Sen vuoksi Unkarissa tuotettu sähkö olisi vielä kalliimpaa kaukaisemmilla alueilla.

| (389) | Komissio on ottanut huomioon myös havainnon, jonka mukaan Paks NPP:n ja Paks II:n yhtäaikaisen toiminnan aikana, jonka odotetaan olevan kestoltaan alun perin suunniteltua lyhyempi, kotimaiset voimalaitokset eivät yksinään pysty vastaamaan kotimaisen huippukysynnän kasvuun. |
| --- | --- |

(389)

Komissio on ottanut huomioon myös havainnon, jonka mukaan Paks NPP:n ja Paks II:n yhtäaikaisen toiminnan aikana, jonka odotetaan olevan kestoltaan alun perin suunniteltua lyhyempi, kotimaiset voimalaitokset eivät yksinään pysty vastaamaan kotimaisen huippukysynnän kasvuun.

| (390) | Komissio toteaa jälleen, että Unkari on 28 päivänä heinäkuuta 2016 antamillaan lausunnoilla minimoinut muut mahdolliset markkinoiden vääristymät, kuten mahdollisen markkinakeskittymän kasvun sekä markkinoiden likviditeetin puutteen. |
| --- | --- |

(390)

Komissio toteaa jälleen, että Unkari on 28 päivänä heinäkuuta 2016 antamillaan lausunnoilla minimoinut muut mahdolliset markkinoiden vääristymät, kuten mahdollisen markkinakeskittymän kasvun sekä markkinoiden likviditeetin puutteen.

| (391) | Sen takia komissio katsoo, että kaikki mahdolliset kilpailun vääristymät ovat rajoitettuja ja että havaittu yhteisen edun mukainen tavoite, joka on tarkoitus saavuttaa oikeasuhteisella tavalla, kumoaa nämä mahdolliset vääristymät, erityisesti kun otetaan huomioon Unkarin 28 päivänä heinäkuuta 2016 esittämät lisätiedot. |
| --- | --- |

(391)

Sen takia komissio katsoo, että kaikki mahdolliset kilpailun vääristymät ovat rajoitettuja ja että havaittu yhteisen edun mukainen tavoite, joka on tarkoitus saavuttaa oikeasuhteisella tavalla, kumoaa nämä mahdolliset vääristymät, erityisesti kun otetaan huomioon Unkarin 28 päivänä heinäkuuta 2016 esittämät lisätiedot.

6.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (392) | Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että Unkarin ilmoittama toimenpide sisältää valtiontukea, joka Unkarin 28 päivänä heinäkuuta 2016 tekemien muutosten perusteella soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

(392)

Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että Unkarin ilmoittama toimenpide sisältää valtiontukea, joka Unkarin 28 päivänä heinäkuuta 2016 tekemien muutosten perusteella soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Toimenpide, jonka Unkari aikoo toteuttaa tukeakseen taloudellisesti kahden sellaisen uuden ydinreaktorin rakentamista, jotka Unkarin valtio rahoittaa kokonaan kyseisten ydinreaktoreiden omistuksesta ja käytöstä vastaavan yrityksen MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares, jäljempänä ”Paks II”, hyväksi, on valtiontukea.

2 artikla

Toimenpide soveltuu sisämarkkinoille 3 artiklassa esitetyin edellytyksin.

3 artikla

Unkarin on varmistettava, että Paks II käyttää kaikki Paks II -ydinvoimalaitoksen yksiköiden 5 ja 6 toiminnasta mahdollisesti syntyvät voitot ainoastaan seuraaviin tarkoituksiin:

| a) | Paks II -hankkeeseen, jäljempänä ”hanke”, joka koskee kahden uuden VVER-reaktoreilla varustetun ydinvoimalayksikön 5 ja 6 kehittämistä, rahoittamista, rakentamista, käyttöönottoa, käyttöä, huoltoa, peruskorjausta, jätehuollon järjestämistä ja käytöstä poistamista Paks II -ydinvoimalaitoksessa Unkarissa. Voitoilla ei saada rahoittaa investointeja sellaiseen toimintaan, joka ei sisälly edellä määritellyn hankkeen soveltamisalaan; |
| --- | --- |

a)

Paks II -hankkeeseen, jäljempänä ”hanke”, joka koskee kahden uuden VVER-reaktoreilla varustetun ydinvoimalayksikön 5 ja 6 kehittämistä, rahoittamista, rakentamista, käyttöönottoa, käyttöä, huoltoa, peruskorjausta, jätehuollon järjestämistä ja käytöstä poistamista Paks II -ydinvoimalaitoksessa Unkarissa. Voitoilla ei saada rahoittaa investointeja sellaiseen toimintaan, joka ei sisälly edellä määritellyn hankkeen soveltamisalaan;

| b) | voittojen maksamiseen Unkarin valtiolle (esimerkiksi osinkoina). |
| --- | --- |

b)

voittojen maksamiseen Unkarin valtiolle (esimerkiksi osinkoina).

Unkarin on varmistettava, että Paks II ei investoi (uudelleen) oman tuotantokapasiteettinsa laajentamiseen eikä käyttöiän pidentämiseen eikä muun tuotantokapasiteetin rakentamiseen Paks II -ydinvoimalaitoksen reaktoreiden 5 ja 6 lisäksi. Mikäli tällaisia uusia investointeja tehdään, ne kuuluvat erillisen valtiontuen hyväksynnän piiriin.

Unkarin on varmistettava, että Paks II:n sähkönmyyntistrategia on markkinaehtoista ja perustuu voittojen optimointiin ja että strategia toteutetaan kaupallisin ehdoin kauppajärjestelyillä, jotka perustuvat läpinäkyvässä kaupankäyntijärjestelmässä tai pörssissä tehtyihin tarjouksiin. Paks II:n tuottaman sähkön myyntistrategia (ilman Paks II:n itsensä kuluttamaa sähköä) koostuu seuraavista osista:

| | Taso 1. Paks II myy vähintään 30 prosenttia kaikesta tuottamastaan sähköstä Unkarin sähköpörssin (HUPX) vuorokausimarkkinoilla, päivänsisäisillä markkinoilla ja futuurimarkkinoilla. Muita samanlaisia sähköpörssejä voidaan käyttää komission yksiköiden sopimuksella tai hyväksynnällä, joka voidaan myöntää tai evätä kahden viikon kuluessa Unkarin viranomaisten tekemästä pyynnöstä. |
| --- | --- |

Taso 1. Paks II myy vähintään 30 prosenttia kaikesta tuottamastaan sähköstä Unkarin sähköpörssin (HUPX) vuorokausimarkkinoilla, päivänsisäisillä markkinoilla ja futuurimarkkinoilla. Muita samanlaisia sähköpörssejä voidaan käyttää komission yksiköiden sopimuksella tai hyväksynnällä, joka voidaan myöntää tai evätä kahden viikon kuluessa Unkarin viranomaisten tekemästä pyynnöstä.

| | Taso 2. Paks II myy loput sähköntuotannostaan huutokaupalla puolueettomasti, avoimesti ja syrjimättömästi. Unkarin energia-alan sääntelyviranomainen määrittelee näiden huutokauppojen ehdot MVM Partnerille asetettuja huutokauppavaatimuksia vastaavasti (Unkarin energiasääntelyviranomaisen päätös N:o 741/2011). Unkarin energia-alan sääntelyviranomainen valvoo myös näiden huutokauppojen toimintaa. |
| --- | --- |

Taso 2. Paks II myy loput sähköntuotannostaan huutokaupalla puolueettomasti, avoimesti ja syrjimättömästi. Unkarin energia-alan sääntelyviranomainen määrittelee näiden huutokauppojen ehdot MVM Partnerille asetettuja huutokauppavaatimuksia vastaavasti (Unkarin energiasääntelyviranomaisen päätös N:o 741/2011). Unkarin energia-alan sääntelyviranomainen valvoo myös näiden huutokauppojen toimintaa.

Unkarin on varmistettava, että Paks II ylläpitää tason 2 huutokauppapaikkaa ja että osto- ja myyntitarjoukset ovat tasapuolisesti kaikkien lisensoitujen tai rekisteröityneiden kauppiaiden saatavilla samoin markkinaehdoin. Tarjousten selvitysjärjestelmän on oltava todennettavissa ja läpinäkyvä. Ostetun sähkön loppukäytölle ei saa asettaa mitään rajoituksia.

Lisäksi Unkarin on huolehdittava siitä, että Paks II sekä sen seuraajat ja sidosyritykset ovat toisistaan oikeudellisesti ja rakenteellisesti täysin erillisiä, että niillä on erillinen päätösvalta sulautumia koskevan tiedonannon (151) 52 ja 53 kohdan mukaisesti ja että niiden ylläpito, hallinnointi ja toiminta on riippumatonta MVM-konsernista ja kaikista sen liiketoimista, seuraajista ja sidosyrityksistä sekä muista valtion omistamista yrityksistä, jotka toimivat energian tuotannossa, tukkumyynnissä tai myynnissä, eikä liity niihin mitenkään.

4 artikla

Unkarin on toimitettava komissiolle vuosittain kertomus 3 artiklassa tarkoitettujen sitoumusten noudattamisesta. Ensimmäinen kertomus on toimitettava kuukauden kuluttua Paks II:n ensimmäisen kaupallisen toimintavuoden päättymispäivästä.

Tehty Brysselissä 6 päivänä maaliskuuta 2017.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 8, 12.1.2016, s. 2.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Venäjän federaation ja Unkarin hallitustenvälinen sopimus rauhanomaisesta ydinenergiayhteistyöstä, tehty 14 päivänä tammikuuta 2014 ja ratifioitu Unkarissa Unkarin parlamentin vuoden 2014 lailla II (2014. évi II. törvény a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről).

3

(4)  Unkarin viranomaiset olettavat, että reaktoreiden nettotuotantokapasiteetti on 1 180 MW yksikköä kohti.

4

(5)  Hallitustenvälisen sopimuksen 3 artikla.

5

(1)  Hallituksen päätös N:o 1429/2014, tehty 31 päivänä heinäkuuta (A Kormány 1429/2014. (VII. 31.) Korm. Határozata a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. évi II. törvény szerinti Magyar Kijelölt Szervezet kijelölése érdekében szükséges intézkedésről).

1

(6)  Hallitustenvälisen sopimuksen 8 artikla.

6

(7)  Venäjän federaation hallituksen ja Unkarin hallituksen välillä 28 päivänä maaliskuuta 2014 tehty sopimus Unkarin valtiolle ydinvoimalan rakentamisen rahoittamiseen Unkarissa myönnetyn valtionlainan jatkamisesta.

7

(8)  Katso lisätietoja MVM-konsernista menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 18 kappaleesta.

8

(9)  Tietoa Unkarin sähköjärjestelmästä (Mavir, 2014), https://www.mavir.hu/documents/10262/160379/VER_2014.pdf/a0d9fe66-e8a0-4d17-abc2-3506612f83df, haettu 26. lokakuuta 2015.

9

(10)  25/2009. (IV.4.) OGY Határozat a paksi bővítés előkészítéséről.

10

(11)  Kansallinen energiastrategia (Unkarin kansallisesta kehityksestä vastaava ministeriö, 2011):

11

http://2010-2014.kormany.hu/download/7/d7/70000/Hungarian%20Energy%20Strategy%202030.pdf

(12)  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Unkarin sähköntuotantojärjestelmän tuotantolaitteistojen keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitys):

12

https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016).

(13)  Kansallisesta kehityksestä vastaavan ministerin asetus N:o 45/2014, annettu 14 päivänä marraskuuta (45/2014. (XI.14.) NFM rendelet az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről).

13

(14)  Hallitustenvälisen sopimuksen 9 artikla.

14

(15)  Korko on 3,95 % ensimmäiseen takaisinmaksupäivään saakka ja 4,50–4,95 % seuraavien 21 vuoden ajan.

15

(16)  Takaisinmaksu tapahtuu 7 vuoden jaksoissa, joista ensimmäisessä maksetaan 25 %, toisessa 35 % ja kolmannessa 40 % käytetystä lainamäärästä.

16

(*1)  
  Luottamuksellista tietoa / liikesalaisuus.

*1

Luottamuksellista tietoa / liikesalaisuus.

(17)  [...]

17

(18)  Sopimussakko on kiinteä vahingonkorvaussumma, josta sopimuspuolet ovat sopineet ja joka maksetaan korvauksena määrättyjen sopimusvelvoitteiden laiminlyönnistä.

18

(19)  Ks. Unkarin energiaviraston 14 päivänä lokakuuta 2011 antama päätös N:o 747/2011.

19

(20)  
  ”Többi nagyerőmű” tarkoittaa ”muut suuret voimalaitokset” ja ”kiserőművek” tarkoittaa ”pienet voimalaitokset”.

20

(21)  Hungarian Energy Country Report (Euroopan komissio, 2014): https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/2014_countryreports_hungary.pdf, haettu 26.10.2015.

21

(22)  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Unkarin sähköntuotantojärjestelmän tuotantolaitteistojen keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitys): https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016).

22

(23)  Markkinataloustoimijatesti on vakiomuotoinen testi, jolla arvioidaan tuen olemassaoloa. Myös Unkari käytti sitä talousanalyyseissaan, joita se toimitti sekä ennen toimenpiteestä ilmoittamista että sen jälkeen. Komissio on arvioinut Unkarin toimittaman markkinataloustoimijatestiä koskevan analyysin huolellisesti ja täydentänyt sitä vetääkseen omat johtopäätöksensä tuen olemassaolosta.

23

(24)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 3.7.2014, Espanja ja Ciudad de la Luz v. komissio, T-319/12 ja T-321/12, ECLI:EU:T:2014:604, 40 kohta; tuomio 6.3.2003, Landes Nordrhein-Westfalen v. komissio, T-233/99 ja T-228/99, ECLI:EU:T:2003:57, 245 kohta.

24

(25)  Tavallisesti pääomaa on kahta päätyyppiä: omaa pääomaa ja vierasta pääomaa (rahoituspääomaa). Kokonaispääomakustannuksilla tarkoitetaan keskimääräistä pääomakustannusta, jossa otetaan huomioon oman ja vieraan pääoman osuudet.

25

(26)  
  EUVL C 200, 28.6.2014, s. 1.

26

(27)  Ks. alaviite 9.

27

(28)  Ensimmäinen on vakiomuotoinen tapa tarkistaa markkinataloussijoittajaperiaatteen noudattaminen eri aloilla, ja toinen tapa on erityisesti suunniteltu energia-alaa varten.

28

(29)  Energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset ovat kokonaiskustannukset, jotka sisältävät sähköntuotantohankkeen asennuksen ja käytön ilmaistuna tasaisena sähkön hintana hankkeen käyttöiän aikana. Kaavamuodossa tämä voidaan esittää seuraavasti:

29

energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset = [Sumt (Costst × (1 + r) – t)] / [Sumt (MWh × (1 + r) – t)],

missä r on alennusprosentti ja t tarkoittaa vuotta. Tämän vuoksi se on riippuvainen käytetystä alennusprosentista. Tavallisesti alennusprosenttina käytetään hankkeen keskimääräistä pääomakustannusta.

(30)  Tämä asiakirja on julkisesti saatavilla osoitteessa http://www.kormany.hu/download/6/74/90000/2015_Economic%20analysis%20of%20Paks%20II%20-%20for%20publication.pdf.

30

(31)  Rahoitusmalli on alustavan rahoitusmallin päivitetty versio. Päivityksiin sisältyvät Paks II:n ja ydinvoimalaitoksen toimittajan JSC NIAEP:n väliset sopimusjärjestelyt.

31

(32)  Katso menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 52–81 kappale.

32

(33)  Katso http://www.worldenergyoutlook.org/weo2014/

33

(34)  Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ei analysoitu tähän menetelmään perustuvia arvioita, koska käytettävissä ei ollut riittävästi tietoja eikä asia muutenkaan ollut selvä. Sen takia seuraavassa katsauksessa käsitellään myös asiakirjoja, jotka ovat peräisin ajalta ennen menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä.

34

(35)  OECD:n/IEA:n/NEA:n tutkimuksessa energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset ovat 89,94 Yhdysvaltain dollaria/MWh (ks. taulukko 4.7), eikä ole selvää, kuinka taloustutkimuksen kuviossa 3 oleva arvo 70 euroa/MWh sekä 50,5–57,4 euroa/MWh on johdettu ensin mainitusta arvosta. OECD:n/IEA:n/NEA:n vuoden 2015 tutkimus on saatavilla osoitteessa https://www.oecd-nea.org/ndd/egc/2015/

35

(36)  Katso Aszódi, A., Boros I. ja Kovacs, A., ”A paksi atomerőmű bővítésének energiapolitikai, műszaki és gazdasági kérdései”, Magyar Energetika, toukokuu 2014. Tutkimuksesta toimitettiin komissiolle helmikuussa 2016 englanninkielinen käännös ”Extension of the Paks II NPP- energy political, technical and economical evaluations” (Paks II NPP:n laajentaminen – energiapoliittiset, tekniset ja taloudelliset arviot). Tässä tutkimuksessa esitetään laskelmat Unkarin forintteina, ja sen mukaan energian keskimääräiset tasoitetut kokonaistuotantokustannukset ovat 16,01–16,38 Unkarin forinttia/kWh hankeen elinkaaren aikana. Sitä, kuinka nämä Unkarin forintteina esitetyt luvut on muunnettu johdanto-osan 81 kappaleessa mainituksi euromääräiseksi energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten vaihteluväliksi, ei esitetä tarkemmin.

36

Magyar Energetika

(37)  Ks. taloustutkimuksen kuvio 15.

37

(38)  Ks. taloustutkimuksen sivu 77.

38

(39)  Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimus.

39

(*2)  No data provided in forecast

*2

(*3)  Assumption: Slovenia starting from zero.

*3

(*4)  No data provided in forecast

*4

(*5)  Assumption: Slovenia starting from zero.

*5

(40)  ENTSO-E: kapasiteetin jakamista ja ylikuormituksen hallintaa koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta 24 päivänä heinäkuuta 2015 annetun komission asetuksen (EU) 2015/1222 15 artiklan 1 kohdan mukainen kaikkien siirtoverkonhaltijoiden ehdotus, joka koskee kapasiteetin laskenta-alueita, 29.10.2015, s. 9, 9 artikla.

40

(41)  Komission päätös (EU) 2015/658, annettu 8 päivänä lokakuuta 2014, tukitoimenpiteestä SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N), jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa tukeakseen Hinkley Point C -ydinvoimalaitosta (EUVL L 109, 28.4.2015, s. 44).

41

(42)  Komission konsolidoitu tiedonanto toimivaltakysymyksistä, annettu yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 mukaisesti (EUVL C 95, 16.4.2008, s. 1).

42

(43)  Komission päätös, tehty 21 päivänä helmikuuta 1994, Euratomin perustamissopimuksen 53 artiklan toisen kohdan soveltamismenettelystä (EYVL L 122, 17.5.1994, s. 30), 22 kohta (ei julkaistu suomeksi).

43

(44)  Komission asetus (EY) N:o 1209/2000, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2000, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 artiklassa tarkoitettujen tietojen antamiseen sovellettavista menettelyistä (EYVL L 138, 9.6.2000, s. 12).

44

(45)  Ks. johdanto-osan 13 kappaleen c alakohta.

45

(46)  Ks. Candole Partners, NPP Paks II: Economic Feasibility Assessment, helmikuu 2016, saatavilla osoitteessa http://www.greenpeace.org/hungary/Global/hungary/kampanyok/atomenergia/paks2/NPP%20Paks%20II%20Candole.pdf

46

(47)  Ks. Felsmann, B., Működhet-e Paks II állami támogatások nélkül? Az erőműtársaság vállalatgazdasági közelítésben, saatavilla osoitteessa https://energiaklub.hu/sites/default/files/paks2_allami_tamogatas_2015jun.pdf

47

(48)  Kuvaus Leningrads NPP -ydinvoimalasta on saatavilla osoitteessa http://atomproekt.com/en/activity/generation/vver/leningr_npp/, haettu 24.2.2017.

48

(49)  IEA:n World Energy Outlook 2015, ks. http://www.worldenergyoutlook.org/weo2015/

49

(50)  IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksessa on tarkasteltu myös neljättä, ns. ”450-skenaariota”, jossa kuvataan keinoja kahden celsiusasteen ilmastotavoitteen saavuttamiseksi sellaisten teknologioiden avulla, jotka tulevat piakkoin kaupallisesti saataville.

50

(51)  Saksan ja Unkarin futuurihintojen välisen eron katsotaan johtuvan epätäydellisestä markkinoiden yhteenkytkemisestä.

51

(52)  Candolen tutkimuksen erillisessä osiossa verrataan lisäksi Paks II:n kustannuksia Ranskan tilintarkastustuomioistuimen arvioimiin EPR-reaktoreiden käyttökustannuksiin, jotka on julkaistu vuonna 2002 teoksessa Boccard, N., The Costs of Nuclear Electricity: France after Fukushima, saatavilla osoitteessa http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2353305

52

(53)  Asia mainitaan Romhányi Balázsin julkaisussa ”A Paks II beruházási költségvetés-politikai következnényei”, saatavilla osoitteessa https://energiaklub.hu/sites/default/files/a_paks_ii_beruhazas_koltsegvetes-politikai_kovetkezmenyei.pdf

53

(54)  Asia mainitaan M. Fazekasin ym. tutkimuksessa ”The Corruption Risks of Nuclear Power Plants: What Can We Expect in Case of Paks2?”, saatavilla osoitteessa http://www.pakskontroll.hu/sites/default/files/documents/corruption_risks_paks2.pdf

54

(55)  
  http://www.kormany.hu/download/a/84/90000/2015%20Economic%20analysis%20of%20Paks%20II.pdf

55

http://www.kormany.hu/download/a/84/90000/2015%20Economic%20analysis%20of%20Paks%20II.pdf

(56)  https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/what-horizon-2020

56

(57)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/72/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/54/EY kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 55).

57

(58)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle (EUVL C 82, 1.4.2008, s. 1).

58

(59)  https://www.oecd-nea.org/ndd/climate-change/cop21/presentations/stankeviciute.pdf

59

(60)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

60

(61)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

61

(62)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 12.2.2008, BUPA vs. komissio, T-289/03, ECLI:EU:T:2008:29, 313 kohta.

62

(63)  http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2016/FI/1-2016-177-FI-F1-1.PDF

63

(64)  Unkari ei laatinut aikajanaa toimittamissaan tiedoissa vaan käytti saatavilla olleita, eri ajankohtiin liittyneitä lukuja toisinaan epäjohdonmukaisesti. Siinä missä Unkarin toimittamissa asiakirjoissa keskityttiin joulukuussa 2014 tehtyyn investointipäätökseen, Unkarin toisessa selventävässä kirjeessä käytettiin myös pääomasijoituksen riskipreemiota kuvaavia lukuja heinäkuulta 2015.

64

(65)  EPC-sopimuksessa määrätään, että uusien reaktorien kehittäminen jaetaan kahteen vaiheeseen, joista ensimmäinen muodostuu yksinomaan [...] ja toinen [...].

65

(66)  Esimerkiksi oman pääoman riskipreemioksi on arvioitu Unkarin kyseisiin tutkimuksiin sisällyttämissä vertailuanalyyseissä 9,0 prosenttia, kun se on samojen tutkimusten alhaalta ylös -lähestymistavassa 4,0 prosenttia.

66

(67)  Ks. Damodaran, A. ”Equity risk premium (ERP): Determinants, estimation and implications – The 2016 Edition” (2016), jakso ”Estimation Approaches – Historical Premiums”, s. 29–34 (saatavilla osoitteessa http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2742186). Lisäksi Unkarin pörssin historiallinen indeksi, jonka päätösarvo 2. toukokuuta 2006 oli 24 561,80 ja 2. toukokuuta 2016
  26 869,01 (tiedot ladattu osoitteesta https://www.bet.hu/oldalak/piac_most), vaikuttaa tukevan näitä epäilyksiä.

67

(68)  Moodyn (2009) tutkimuksen mukaan amerikkalaisten tuotantoyhtiöiden ilmoitus ydinvoimalaitoksen rakennushankkeesta laski niiden luottoluokista keskimäärin neljän pykälää. Damodaran on puolestaan arvioinut tietokantojensa perusteella, että neljän pykälän ero luottoluokituksessa, esimerkiksi A3-luokituksen ja Ba1-luokituksen välillä, on yhtä kuin pääoman 2,0 prosentin kokonaisriskipreemio (Damodaranin tietokannan arviot, heinäkuu 2016).

68

(69)  Tällainen riski on pienempi Paks II:n osalta, koska se on vain rajallisesti alttiina rakentamiseen liittyville riskeille.

69

(70)  CAPM (Capital Asset Pricing Model) tarkoittaa pääomahyödykkeiden hinnoittelumallia, joka on vakiomuotoinen rahoitusmalli hyödykkeen odotettavissa olevan tuoton arvioimiseen, ks. http://www.investopedia.com/terms/c/capm.asp

70

(71)  Komissio tarkasteli myös valtion euro- ja dollarimääräisten joukkovelkakirjalainojen korkoja. Nämä valtion joukkovelkakirjalainat olivat kuitenkin kestoltaan lyhyempiä, ja niiden viimeinen liikkeeseenlaskupäivä oli euromääräisten joukkovelkakirjojen osalta toukokuussa 2011 ja dollarimääräisten joukkovelkakirjalainojen osalta maaliskuussa 2014. Koska näissä valtion joukkovelkakirjalainoissa oli ajoittain niin suurta vaihtelua, komissio päätti jättää ne analyysin ulkopuolelle. Lisäksi niiden mukaan ottaminen olisi kasvattanut keskimääräisen pääomakustannuksen arvioitua arvoa, minkä vuoksi niiden pois jättäminen oli varovainen ratkaisu.

71

(72)  Joulukuun 2014 lukujen osalta ks. verkkosivulla http://people.stern.nyu.edu/adamodar/New_Home_Page/dataarchived.html oleva ”Risk Premiums for Other Markets > 1/14”. Helmikuun 2017 lukujen osalta ks. osio ”Risk Premiums for Other Markets Download” (verkkosivulla http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/datacurrent.html). Damodaranin tietokantoja käytetään ja niihin viitataan laajalti finanssialalla.

72

(73)  Vuoden 2014 tietojen osalta ks. Fernandez, P., Linares P. ja Acin, I. F., ”Market Risk Premium used in 88 countries in 2014: a survey with 8,228 answers”, 20. kesäkuuta 2014 (saatavilla osoitteessa http://www.valuewalk.com/wp-content/uploads/2015/07/SSRN-id2450452.pdf). Vuoden 2016 tietojen osalta ks. Fernandez, P., Ortiz, A. ja Acin, I. F., ”Market Risk Premium used in 71 countries in 2016: a survey with 6 932 answers”, 9. toukokuuta 2016 (saatavilla osoitteessa https://papers.ssrn.com/sol3/papers2.cfm?abstract_id=2776636&download=yes).

73

(74)  Muut beetakerroinarvot, jotka Unkari on esittänyt markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa tutkimuksessa ja sitä seuranneessa toisessa selventävässä kirjeessä, sekä beetakerroinarvot, jotka vastaavat yleishyödykkeitä, uusiutuvia energianlähteitä ja sähköalaa Damodaranin tietokannassa, ovat kaikki suurempia kuin 1. Sen vuoksi beeta-arvon 0,92 käyttämistä voidaan pitää varovaisena valintana, sillä se johtaa pienempään keskimääräisen pääomakustannuksen arvoon kuin muut, suuremmat beeta-arvot.

74

(75)  Ks. http://www.mnb.hu/statisztika/statisztikai-adatok-informaciok/adatok-idosorok, jakso ”XI. Deviza, penz es tokepiac” > ”Allampapir piaci referenciahozamok” edellisen osalta ja https://www.quandl.com/data/WORLDBANK/HUN_FR_INR_RISK-Hungary-Risk-premium-on-lending-lending-rate-minus-treasury-bill-rate jälkimmäisen osalta. Jälkimmäisen arvon osalta suositellaan tiettyä harkintaa Unkarin yritysten velkakirjalainamarkkinoiden pienen koon vuoksi. Tiedot ovat 31 päivältä joulukuuta 2014. Sitä tuoreempia tietoja ei ole saatavilla.

75

(76)  Nämä luvut ovat Unkarin laskelmista saatuja lukuja suuremmat pääasiassa siksi, että komissio käytti korkeampaa riskitöntä korkoa ja korkeampaa pääomariskipreemiota (Unkarin valintoja kritisoitiin johdanto-osan 208 kappaleessa).

76

(77)  Keskimääräisen pääomakustannuksen maakohtaiset luvut joulukuulta 2014 löytyvät osiosta ”Data” >”Archived data” > ”Cost of capital by industry” > ”Europe” > ”1/14” osoitteessa http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/. Keskimääräisen pääomakustannuksen maakohtaiset luvut helmikuulta 2017 löytyvät osiosta ”Data” >”Current data” > ”Cost of capital by industry” > ”Europe” osoitteessa http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/. Riskipreemiolukujen osalta katso alaviite 72. On myös huomattava, että tämä tietokanta on osa maailmanlaajuista tietokantaa, ja sisältää Euroopan maat (otsikolla ”Länsi-Eurooppa”). Maat on kuitenkin ryhmitelty tarkemmin, ja Unkari on osa alaryhmää, jonka nimi on ”Kehittynyt Eurooppa”, ks. laskentataulukko ”Europe” tai ”industries sorted global” Excel-tiedostossa http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/indname.xls

77

(78)  Unkari on myös kehittänyt Damodaranin tietojen perusteella lyhyen vertailuanalyysin toisessa selventävässä kirjeessään (sen liitteessä 2). Analyysi ei kuitenkaan ole merkityksellinen, sillä se perustuu liian myöhäisiin tietoihin, jotta sen avulla voitaisiin perustella investointipäätöstä, joka on tehty vuonna 2014.

78

(79)  Näiden taulukoiden lukuja on muutettu soveltamalla velkaan Unkarin yhteisöverokantaa, joka on 19 prosenttia.

79

(80)  Tietokannassa ei ollut saatavilla tietoja vihreän ja uusiutuvan energian alalta vuodelta 2014. Vuonna 2016 tämän alan keskimääräinen pääomakustannus oli suurempi kuin kahden muun mainitun alan keskiarvo, mikä tarkoittaa sitä, että sen mukaan ottaminen olisi kasvattanut vuoden 2014 keskimääräisen pääomakustannuksen arvoa, jos se olisi ollut saatavilla.

80

(81)  Ks. alaviite 68.

81

(82)  Tämän taulukon luvuissa on käytetty Damodaranin alakohtaisesta keskimääräisten pääomakustannusten tietokannasta otettuja beetakertoimia.

82

(83)  Tässä tapauksessa on painotetun keskiarvon sijaan käytetty tavallista keskiarvoa ottamalla pohjaksi kunkin segmentin yritysten lukumäärä, koska kyse on pikemminkin vertailusegmenteistä kuin vertailuyrityksistä. Painotetun keskiarvon käyttäminen ei aiheuttaisi muutoksia vuodelle 2016, mutta se johtaisi hieman suurempiin arvoihin vuodelle 2014, mikä puolestaan merkitsisi suurempia keskimääräisen pääomakustannuksen arvoja. Sen vuoksi tavallisen keskiarvon valinta painotetun sijaan on tässä yhteydessä varovainen valinta.

83

(84)  Tärkeä osatekijä arviossa on se, että Damodaran määrittelee maan pääomariskipreemion kypsän markkinapreemion ja maan lisäriskipreemion summaksi, joka perustuu maan oletushintaeroon ja jota on korotettu kertoimella (vuonna 2014 kerroin on 1,5 ja vuonna 2016 kerroin on 1,39), jotta se kuvastaisi pääoman suurempaa riskiä markkinoilla. Lisätietoja on Damodaranin maakohtaisten pääomariskipreemioiden tietokannan laskentataulukossa ”Explanation and FAQ”, joka on saatavilla osoitteessa http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/ctryprem.xls

84

(85)  Huomaa, että kohdassa ii laskettu Unkaria koskeva pääoman lisäriskipreemio on kerrottava taulukossa 8 esitetyillä beetakertoimilla, jotta se voidaan sisällyttää kohdassa iii johdettuihin pääoman kustannuksiin.

85

(*6)  Keskimääräisen pääomakustannuksen kaavassa käytetään velan kustannuksia verojen jälkeen.

*6

(86)  Lisäksi vuoden 2014 alarajaa (9,15 %) olisi todennäköisesti mukautettava ylöspäin, jos tiedot vihreästä ja uusiutuvasta energiasta olisivat saatavilla vuodelta 2014.

86

(87)  Päivämäärä, jona IEA:n vuoden 2014 hintaennuste 2014.

87

(88)  Käyrä D on luottamuksellista tietoa / liikesalaisuus.

88

(89)  Unkarin hallitus ei toimittanut tarkkoja tietoja käytetyistä vaihtokursseista. Käytetty kurssi eli 0,9 voidaan päätellä rahoitusmallista. Syyskuun 2015 keskimääräinen kurssi oli 0,89. Euron ja dollarin vaihtokurssi (sekä muut tässä asiakirjassa käytetyt arvot) on otettu EKP:n verkkosivulta osoitteessa http://sdw.ecb.europa.eu/quickview.do;jsessionid=B13D3D3075AF28A4265A4DF53BE1ABC0?SERIES_KEY=120.EXR.D.USD.EUR.SP00.A&start=01-07-2014&end=15-11-2016&trans=MF&submitOptions.x=46&submitOptions.y=5.

89

(90)  Euron ja dollarin vaihtokurssin suuren vaihtelun vuoksi komissio valitsi keskimääräisen vaihtokurssin alkuperäistä investointipäätöstä (9.12.2014) edeltävältä kolmelta kuukaudelta, joihin sisältyy myös IEA:n vuoden 2014 energiakatsaus julkaiseminen. Vaihtoehtoisesti voitaisiin käyttää vuotuisia keskimääräisiä vaihtokursseja. Joulukuuta 2014 edeltävän vuoden keskimääräinen vaihtokurssi on 0,75, jolloin sisäinen korkokanta olisi hieman alhaisempi. Näin ollen kolmen kuukauden keskimääräinen vaihtokurssi olisikin tätä analyysia varten varovainen valinta.

90

(91)  Ks. http://www.worldenergyoutlook.org/publications/weo-2016/

91

(92)  Ks. sähkön tukkuhinnat taulukossa 6.13 IEA WEO 2016 -julkaisun sivulla 267.

92

(93)  Myös tässä tapauksessa keskeinen vuotuisen vaihtokurssin keskiarvo on 0,89, jolloin kolmen kuukauden keskimääräinen vaihtokurssi olisi tätä analyysia varten varovainen valinta.

93

(94)  Käyrä D on luottamuksellista tietoa / liikesalaisuus.

94

(95)  Samanlaisen alaspäin tarkistuksen sähkön hintaennusteisiin vuosien 2014 ja 2015 välillä teki Yhdistyneen kuningaskunnan National Grid -verkko-operaattori. Katso esimerkiksi s. 46 julkaisussa ”2014 UK Future Energy Scenarios”, joka on saatavilla osoitteessa http://www2.nationalgrid.com/UK/Industry-information/Future-of-Energy/FES/Documents-archive/, ja s. 36 julkaisussa ”2015 UK Future Energy Scenarios”, joka on saatavilla osoitteessa http://www2.nationalgrid.com/UK/Industry-information/Future-of-Energy/FES/Documents-archive/, joissa on näkyvissä keskimäärin 12 prosentin lasku sähkön hintaennusteissa ennustejaksolla 2016–2035. Vastaavia vertailutietoja ei löytynyt BMWi:n tiedoista.

95

(96)  Komissio hyväksyy kvantitatiivisessa analyysissään Unkarin tekemät olettamukset, joiden mukaan sähkön hinnat nousevat vuoteen 2040 saakka ja sen jälkeisestä pysyvät ennallaan. Tämä on varovainen valinta. Vaihtoehtoisesti hintaennusteskenaarioita voitaisiin laatia ottamalla selvemmin huomioon uusiutuvien energiamuotojen käyttöönoton vaikutukset sähkön tukkuhintoihin, kun nykyisen kaltaiset alhaiset hinnat olisivat normi, joihin liittyisi korkeampia, säästä riippuvaisia niukkuushintoja. Tällainen skenaario johtaisi tulevaisuudessa hintoihin, jotka ovat lähellä nykyhintoja, mikä tarkoittaisi investoinneille pienempää tuottoa kuin se, mitä seuraavissa jaksoissa nimenomaisesti tarkastellaan.

96

(97)  Ks. uuden toimintapolitiikan skenaarion määritelmä johdanto-osan 128 kappaleessa.

97

(98)  Ks. johdanto-osan 128 kappale ja alaviite 53. Nykyisen toimintapolitiikan skenaariossa otetaan huomioon vain sellaiset toimintapolitiikat, jotka on otettu käyttöön muutama kuukausi ennen julkaisun painatusta. Ns. 450-skenaariossa kuvataan keinoja kahden celsiusasteen ilmastotavoitteen saavuttamiseksi sellaisten teknologioiden avulla, jotka tulevat piakkoin kaupallisesti saataville. Alhaisen öljyn hinnan skenaariossa tarkastellaan jatkuvasti alhaisten hintojen (jotka ovat seurausta alhaisista öljyn hinnoista) vaikutusta energiajärjestelmään.

98

(99)  Komissio ei ryhtynyt näin laajamittaiseen kvantitatiiviseen analyysiin, koska käytettävissä ei ollut korkealaatuisia ja merkityksellisiä tietoja. Siitä huolimatta voidaan nähdä, että alhaisen öljyn hinnan skenaariota vastaava hintakäyrä johtaisi huomattavasti alhaisempaan sisäiseen korkokantaan kuin hintakäyrä, joka vastaa uuden toimintapolitiikan skenaariota.

99

(100)  Ks. 2.3 jakso.

100

(*7)  
  Kuormitusastetta pidetään liikesalaisuutena, ja se on tässä korvattu suuremmalla vaihteluvälillä.

*7

Kuormitusastetta pidetään liikesalaisuutena, ja se on tässä korvattu suuremmalla vaihteluvälillä.

(101)  Ks. World Nuclear Industry – Status Report 2015, s. 25.

101

(102)  Ks. IEA:n vuoden 2014 energiakatsaus 2014, s. 350.

102

(103)  Ks. http://www.world-nuclear-news.org/NN-Flamanville-EPR-timetable-and-costs-revised-0309154.html ja http://www.theecologist.org/News/news_analysis/2859924/finland_cancels_olkiluoto_4_nuclear_reactor_is_the_epr_finished.html

103

(104)  Ks. World Nuclear Industry – Status Report 2015, s. 66.

104

(105)  Ks. ympäristövaikutusten arvioinnin jakso 6.3, saatavilla osoitteessa http://www.mvmpaks2.hu/hu/Dokumentumtarolo/Simplified%20public%20summary.pdf

105

(*8)  
  Rahoitusmalliin sisältyviä lukuja pidetään liikesalaisuuksina, ja ne on tässä korvattu laajemmilla vaihteluväleillä.

*8

Rahoitusmalliin sisältyviä lukuja pidetään liikesalaisuuksina, ja ne on tässä korvattu laajemmilla vaihteluväleillä.

(106)  Tällaisen suunnitteluperusteet ylittävän onnettomuuden kustannukset voivat helposti ylittää 100 miljardia euroa ja mahdollisesti yltää useisiin satoihin tai jopa tuhansiin miljardeihin euroihin (ks. s. 20–24 julkaisussa Wiener Umwelt Anwaltshaft ja Össterreichische Ökologie Institut, ”The true costs of nuclear power”, saatavilla osoitteessa http://wua-wien.at/images/stories/publikationen/true-costs-nucelar-power.pdf). Jos suunnitteluperusteet ylittävä onnettomuus tapahtuu suunnilleen kerran 25 vuodessa (vuonna 1986 Tšernobyl ja vuonna 2011 Fukushima) ja eri puolilla maailmaa on käytössä lähes 400 ydinreaktoria, suunnitteluperusteet ylittävän onnettomuuden todennäköisyys yhdelle Paks II:n kahdesta reaktorista ensimmäisten 25 toimintavuoden aikana on 2 × (1 / 400) = 0,5 %. Tällaisen onnettomuuden kattavan vakuutuksen kustannukset ovat tyypillisesti huomattavasti suuremmat kuin onnettomuuteen liittyvän vahingon odotettu arvo, ts. suuremmat kuin 0,5 % × 100 mrd. euroa = 500 milj. euroa (kun käytetään suunnitteluperusteet ylittävän onnettomuuden vahinkojen kustannuksista varovaisempaa arviota).

106

(107)  Felshmannin tutkimuksessa esitetään tällainen suuri peruskorjaus Paks I:lle. Vaikka Unkarin hallitus on jättänyt tällaisen peruskorjaustarpeen pois laskelmista Paks II:n osalta, syy pois jättämiselle ei ole selvä.

107

(108)  Komissio ei suorittanut yksityiskohtaista kvantitatiivista analyysia tällaisten poikkeamien vaikutuksista, koska käytettävissä ei ollut korkealaatuisia ja merkityksellisiä tietoja. Sen sijaan joitakin johdanto-osan 239 kappaleessa esitettyjä tietoja käytettiin hankkeen sisäiseen korkokantaan liittyvän herkkyysanalyysin perusteena (ks. johdanto-osan 245 ja 246 kappale seuraavassa jaksossa).

108

(109)  Ks. World Nuclear Industry – Status Report 2015, s. 33.

109

(110)  Ks. World Nuclear Industry – Status Report 2015, s. 58–60.

110

(111)  IEA:n vuoden 2014 energiakatsauksessa todetaan myös, että ainutlaatuisten mallien rakentaminen voi kestää huomattavasti kauemmin ja siitä voi aiheutua paljon enemmän kustannuksia kuin aikaisemmin käytettyihin malleihin asiantuntemuksen ja kokemusten puutteen takia (ks. s. 366).

111

(112)  Ks. Olkiluoto 3 -voimalaitosta koskevien viiveiden osalta http://www.world-nuclear-news.org/C-Olkiluoto-EPR-supplier-revises-compensation-claim-1002164.html. Ks. Flamanvillen voimalaitosta koskevien viiveiden osalta http://www.world-nuclear-news.org/NN-Flamanville-EPR-timetable-and-costs-revised-0309154.html.

112

(113)  Ks. World Nuclear Industry – Status Report 2015, s. 64.

113

(114)  Ks. http://www.world-nuclear.org/information-library/country-profiles/countries-o-s/russia-nuclear-power.aspx

114

(115)  Katso WNISR2015, s. 63, sekä lehtiartikkelit http://www.osw.waw.pl/en/publikacje/analyses/2013-06-12/russia-freezes-construction-nuclear-power-plant-kaliningrad ja http://www.bsrrw.org/nuclear-plants/kaliningrad/.

115

(116)  Itse asiassa myös Unkari arvioi rakentamisen viivästyvän (ks. johdanto-osan 99 kappale).

116

(117)  Kyseessä on vankempi herkkyysanalyysi kuin ne, jotka Unkari on sisällyttänyt rahoitusmalliin (ks. johdanto-osan 177 kappale), sillä niissä tarkastellaan ainoastaan yhdessä muuttujassa tapahtuvien muutosten vaikutuksia keskimääräiseen pääomakustannukseen ja sisäiseen korkokantaan. Sen sijaan Monte Carlo -analyysissä on mahdollista yksilöidä useampien muuttujien muutosten vaikutukset arvoihin.

117

(118)  Nämä poikkeamat on otettu normaalijakaumasta, jonka keskiarvo on sama kuin rahoitusmallin perusskenaarion arvot, ja keskihajonta on sama kuin rahoitusmallin herkkyysanalyysin sisältämien poikkeamien. Näiden normaalijakaumien arvoista 95 prosenttia asettuu alueelle, joka on kaksi kertaa jakaumalle valitun keskihajonnan laajuinen. Valitut keskiarvo-normaalijakaumaparit olivat seuraavat: i) inflaatio ([0–2] %*, 0,25 %), ii) valuuttakurssi (HUF/EUR) [300–310]*, 10 %), iii) hintaherkkyys (kunkin yksittäisen käyrän osalta, 2,5 euroa/MWh) ja iv) voimalaitoksen käyttöikä (60; 5). Useiden jaksottaisten kustannuserien osalta, joita ovat i) käyttökustannukset, ii) polttoainekustannukset, iii) ylläpidon pääomamenot ja iv) käytöstä poistamisen ja jätehuollon kustannukset, valittiin 10 prosentin keskihajonta kustakin jaksottaisesta arvosta.

118

| * | Tässä alaviitteessä rahoitusmalliin valittua menetelmää pidetään liikesalaisuutena, ja luvut on tässä korvattu laajemmilla vaihteluväleillä. |
| --- | --- |

*

Tässä alaviitteessä rahoitusmalliin valittua menetelmää pidetään liikesalaisuutena, ja luvut on tässä korvattu laajemmilla vaihteluväleillä.

(**)  
  Perusskenaarion arvoja ja kapasiteetin käyttöastetta pidetään liikesalaisuuksina, ja ne on tässä korvattu laajemmilla vaihteluväleillä.

**

Perusskenaarion arvoja ja kapasiteetin käyttöastetta pidetään liikesalaisuuksina, ja ne on tässä korvattu laajemmilla vaihteluväleillä.

(119)  Koska perusskenaarion seisonta-ajan taso on pieni [5–10]***%, poikkeamat siitä ylöspäin, ts. suuremmat seisonta-ajat, saattavat olla suurempia kuin poikkeamat alaspäin, ts. lyhyemmät seisonta-ajat. Tarkasteluun valittiin kolmiojakauma, jonka päätepisteet ovat 5 % ja 12 % (jotka vastaavat kuormitusasteita 88 % ja 95 %), ja huippupisteeksi [5–10] ***% (perusskenaarion arvo).

119

| *** | Tässä alaviitteessä perusskenaarion arvoa pidetään liikesalaisuutena, ja se on tässä korvattu laajemmalla vaihteluvälillä. |
| --- | --- |

***

Tässä alaviitteessä perusskenaarion arvoa pidetään liikesalaisuutena, ja se on tässä korvattu laajemmalla vaihteluvälillä.

(120)  On huomattava, että näissä testeissä ei lukuisten muuttujien välillä oletettu olevan lainkaan korrelaatiota.

120

(121)  Kummankin vuoden osalta komission arvioimat sisäisen korkokannan arvot ovat alhaisemmat kuin Unkarin esittämät arvot etupäässä alhaisempien sähkön hintaennusteiden ja myös yleisemmän herkkyysanalyysin takia (ks. johdanto-osan 246 kappale).

121

(122)  Lisäksi tällaisiin viivästyksiin liittyisi todennäköisesti kustannusten ylityksiä. Kustannukset voivat ylittyä siinäkin tapauksessa, että EPC-sopimus olisi kiinteähintainen avaimet käteen -sopimus. Tämä johtuu kahdesta syystä: i) kiinteä hinta viittaa ainoastaan tavarantoimittajan kustannuksiin, ei omistajan kustannuksiin, ja ii) jos tavarantoimittaja riitauttaa joitakin sen vastuulle kuuluvia ylimääräisiä kustannuksia, mahdolliset oikeuskulut kasvattavat aivan varmasti hankkeen kustannuksia.

122

(123)  Tässä esitetyt hinnat, joiden yksikkö on euroa/MWh, saatiin soveltamalla elokuun 2015 keskimääräistä euron ja dollarin vaihtokurssia 0,9 (OECD:n/IEA:n/NEA:n tutkimus julkaistiin elokuussa 2015) julkaisussa käytettyihin hintoihin, joiden yksikkö on dollaria/MWh.

123

(*9)  
  Kuormitusastetta pidetään liikesalaisuutena, ja se on tässä korvattu suuremmalla vaihteluvälillä.

*9

Kuormitusastetta pidetään liikesalaisuutena, ja se on tässä korvattu suuremmalla vaihteluvälillä.

(124)  Nämä muutokset energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten arvoon saadaan kertomalla jokainen energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten (LCOE eli ”levelised cost of energy”) seuraavassa kaavassa oleva nimittäjän termi luvulla 93/85: LCOE=(Sumt(Costst × (1 + r) – t))/(Sumt(MWht × (1 + r) – t)) (ks. alaviite 32).

124

(125)  Hintaennuste 73 euroa/MWh on saatu kertomalla IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksen kuviossa 8.11 sivulla 327 ilmoitettu sähkön vuoden 2040 tukkumyyntihinta 81 euroa/MWh euron ja dollarin keskimääräisellä kuukausittaisella vaihtokurssilla 0,9 syys–marraskuussa 2015, jolloin energiakatsaus julkaistiin. Vastaavasti hintaennuste 68 euroa/MWh on laskettu kertomalla IEA:n vuoden 2016 energiakatsauksen kuviossa 6.13 sivulla 267 ilmoitettu sähkön vuoden 2040 tukkumyyntihinta 75 euroa/MWh euron ja dollarin keskimääräisellä kuukausittaisella vaihtokurssilla 0,9 syys–marraskuussa 2016, jolloin vuoden 2016 energiakatsaus julkaistiin.

125

(126)  Lisäksi on otettava huomioon, että keskimääräisen pääomakustannuksen arvot eivät todennäköisesti ole yhteneväisiä ilmoitetulla vaihteluvälillä. Sen sijaan on todennäköisempää, että ne keskittyvät vaihteluvälin keskimmäisen arvon ympärille, ts. saavat todennäköisemmin arvoja, jotka ovat lähellä vaihteluvälin keskimmäistä arvoa, ja vähemmän todennäköisesti arvoja, jotka ovat lähellä vaihteluvälin ääripisteitä. Tämä viittaa siihen, että sisäisen korkokannan ja keskimääräisen pääomakustannuksen päällekkäisyys on jopa vähäisempää kuin taulukon 13 viimeisen rivin luvut osoittavat.

126

(127)  On huomattava, että tämä päällekkäisyys laskettiin ainoastaan tilastollisista syistä. Markkinataloussijoittaja vertailisi yleensä keskimääräisen pääomakustannuksen ja sisäisen korkokannan vaihteluvälien keskimmäisiä arvoja (tai vaihteluvälejä). Tämä johtuu siitä, että näiden kahden vaihteluvälin päällekkäisyys johtuu jossain määrin äärimmäisistä olosuhteista, joissa sisäinen korkokanta on suuri ja samaan aikaan keskimääräinen pääomakustannus on pieni. Koska molemmat luvut liittyvät samoihin markkinaolosuhteisiin ja samaan hankkeeseen eli Paks II:een, niiden vaihtelu on tavallisesti samansuuntaista (ts. suuri sisäisen korkokannan arvo sisäisen korkokannan vaihteluvälillä esiintyy todennäköisesti yhtä aikaa suuren keskimääräisen pääomakustannuksen arvon kanssa), mikä saattaa sulkea pois sen, että pieni keskimääräisen pääomakustannuksen arvo esiintyisi yhdessä suuren sisäisen korkokannan arvon kanssa.

127

(128)  Nämä nettonykyarvoa koskevat arviot ovat varovaisia, sillä niissä ei oteta huomioon tietyntyyppisten viivästysten vaikutuksia (ks. johdanto-osan 99, 246 ja 0 kappale) eikä johdanto-osan 239 ja 258 kappaleessa lueteltuja seikkoja, jotka voivat kasvattaa kustannuksia tai vähentää tulevia tuottoja merkittävästi. Tämän vuoksi arvioissa todennäköisesti aliarvioidaan todellisia tappioita. Näiden tekijöiden poikkeamat lisäisivät hankkeen nettotappioita entisestään.

128

(129)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 3.12.2014, Castelnou Energía v. Euroopan komissio, T-57/11, ECLI:EU:T:2014:1021, 181–184 kohta.

129

(130)  Ks. vuoden 2007 sähkölaissa LXXXVI oleva 8 kohta.

130

(131)  Lissabonin sopimuksen pöytäkirja N:o 2.

131

(132)  Ks. komission päätös 2005/407/EY, tehty 22 päivänä syyskuuta 2004, valtiontuesta, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo myöntää British Energy plc:lle (EUVL L 142, 6.6.2005, s. 26), ja Komission päätös (EU) 2015/658, annettu 8 päivänä lokakuuta 2014, tukitoimenpiteestä SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N), jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa tukeakseen Hinkley Point C -ydinvoimalaitosta (EUVL L 109, 28.4.2015, s. 44).

132

(133)  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Unkarin sähköntuotantojärjestelmän tuotantolaitteistojen keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitys): https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016).

133

(134)  Mankala on Suomen energiasektorilla laajasti käytössä oleva liiketoimintamalli, jossa osakeyhtiötä johdetaan kuten voittoa tuottamatonta osuuskuntaa sen osakkaiden yhteiseksi eduksi. Tietoa on saatavilla osoitteessa http://www.ben.ee/public/Tuumakonverentsi%20ettekanded%202009/Peter%20S.%20Treialt%20-%20Mankala%20principles.pdf, haettu 26. lokakuuta 2015.

134

(135)  Tšekin osalta ks. http://www.world-nuclear.org/info/country-profiles/countries-a-f/czech-republic/, haettu 26. lokakuuta 2015, Liettuan osalta ks. http://www.world-nuclear.org/info/Country-Profiles/Countries-G-N/Lithuania/, haettu 26. lokakuuta 2015, Bulgarian osalta ks. http://www.world-nuclear.org/info/Country-Profiles/Countries-A-F/Bulgaria/, haettu 21. kesäkuuta 2016.

135

(136)  Romanian osalta ks. http://economie.hotnews.ro/stiri-companii-20436128-nuclearelectrica-solicita-actionarilor-aprobarea-memorandumului-intelegere-care-semna-companie-chineza-pentru-construirea-unitatilor-3-4-cernavoda.htm, haettu 21. kesäkuuta 2016.

136

(137)  Tutkimus 2. marraskuuta 2015, ei vielä julkaistu, s. 35.

137

(138)  Tutkimus 2. marraskuuta 2015, ei vielä julkaistu, s. 35.

138

(139)  SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N), Yhdistynyt kuningaskunta, tuki Hinkley Point C -ydinvoimalaitokselle.

139

(140)  Tutkimus 2. marraskuuta 2015, ei vielä julkaistu, s. 37.

140

(141)  Tutkimus 2. marraskuuta 2015, ei vielä julkaistu, s. 38.

141

(142)  Tutkimus 2. marraskuuta 2015, ei vielä julkaistu, s. 39.

142

(143)  Tutkimus 2. marraskuuta 2015, ei vielä julkaistu, s. 60.

143

(144)  Moody’s Investor Service, ”Nuclear Generation’s Effect on Credit Quality”, saatavilla osoitteessa https://www.oecd-nea.org/ndd/workshops/wpne/presentations/docs/2_2_LUND_OECD_Sept%2019_Lund_Moodys_Nuclear_Generations_effect_on_Credit_Quality.pdf, haettu 13. heinäkuuta 2016.

144

(145)  Ks. johdanto-osan 20 kappale.

145

(146)  http://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2020/index_en.htm

146

(147)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

147

(148)  http://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2030/index_en.htm

148

(149)  Sähköntuotantoyksikön muuttuvat kustannukset ovat niitä, jotka tyypillisesti määräävät tuotetun energiayksikön lopullisen hinnan.

149

(150)  Ilmoitettu komissiolle numerolla SA.47331 (2017/X) yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (17 päivänä kesäkuuta 2014 tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti annettu komission asetus (EU) N:o 651/2014 (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1)) mukaisesti.

150

(151)  Komission konsolidoitu tiedonanto toimivaltakysymyksistä, annettu yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 mukaisesti (EUVL C 95, 16.4.2008, s. 1).

151

---

| 1.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 317/119 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 317/119

---

KOMISSION DELEGOITU PÄÄTÖS (EU) 2017/2113,

annettu 11 päivänä syyskuuta 2017,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY liitteen V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse muodollisen pätevyyden osoittavista asiakirjoista ja koulutusnimikkeistä

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 6054)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (1) ja erityisesti sen 21 a artiklan 4 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2005/36/EY liitteeseen V sisältyy luettelo lääkärien, yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien, hammaslääkärien, eläinlääkärien, kätilöiden, proviisorien ja arkkitehtien muodollisen pätevyyden osoittavista asiakirjoista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2005/36/EY liitteeseen V sisältyy luettelo lääkärien, yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien, hammaslääkärien, eläinlääkärien, kätilöiden, proviisorien ja arkkitehtien muodollisen pätevyyden osoittavista asiakirjoista.

| (2) | Komission delegoidulla päätöksellä (EU) 2016/790 (2) saatettiin direktiivin 2005/36/EY V liite ajan tasalle jäsenvaltioiden ilmoitettua muutoksista kyseisiä muodollisen pätevyyden osoittavia asiakirjoja koskeviin lakeihinsa, asetuksiinsa ja hallinnollisiin määräyksiinsä. Useat jäsenvaltiot ovat kyseisen päätöksen antamisen jälkeen ilmoittaneet komissiolle muista vastaavista muutoksista. Komissio katsoo, että muutetut säännökset täyttävät direktiivin III osaston III luvussa esitetyt edellytykset. Sen vuoksi direktiivin liite V olisi saatettava ajan tasalle. |
| --- | --- |

(2)

Komission delegoidulla päätöksellä (EU) 2016/790 (2) saatettiin direktiivin 2005/36/EY V liite ajan tasalle jäsenvaltioiden ilmoitettua muutoksista kyseisiä muodollisen pätevyyden osoittavia asiakirjoja koskeviin lakeihinsa, asetuksiinsa ja hallinnollisiin määräyksiinsä. Useat jäsenvaltiot ovat kyseisen päätöksen antamisen jälkeen ilmoittaneet komissiolle muista vastaavista muutoksista. Komissio katsoo, että muutetut säännökset täyttävät direktiivin III osaston III luvussa esitetyt edellytykset. Sen vuoksi direktiivin liite V olisi saatettava ajan tasalle.

| (3) | Selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi olisi korvattava kaikki direktiivin 2005/36/EY liitteessä V olevat kohdat, jotka koskevat muodollisen pätevyyden osoittavia asiakirjoja ja koulutusnimikkeitä. |
| --- | --- |

(3)

Selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi olisi korvattava kaikki direktiivin 2005/36/EY liitteessä V olevat kohdat, jotka koskevat muodollisen pätevyyden osoittavia asiakirjoja ja koulutusnimikkeitä.

| (4) | Sen vuoksi direktiiviä 2005/36/EY olisi muutettava, |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi direktiiviä 2005/36/EY olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 2005/36/EY liite V tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 11 päivänä syyskuuta 2017.

Komission puolesta

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22.

1

(2)  Komission delegoitu päätös (EU) 2016/790, annettu 13 päivänä tammikuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY liitteen V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse muodollisen pätevyyden osoittavista asiakirjoista ja koulutusnimikkeistä (EUVL L 134, 24.5.2016, s. 135).

2

---

LIITE

Muutetaan direktiivin 2005/36/EY liite V seuraavasti:

| 1. | Korvataan 5.1.1–5.1.4 kohta seuraavasti:
  ”5.1.1   Lääkärin peruskoulutuksesta annettavat asiakirjat










  Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van arts / Diplôme de docteur en médecine
  Diplôme de ’médecin’ / Master in de geneeskunde | — | Les universités / De universiteiten |

1.

Korvataan 5.1.1–5.1.4 kohta seuraavasti:

”5.1.1   Lääkärin peruskoulutuksesta annettavat asiakirjat

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Diploma van arts / Diplôme de docteur en médecine

Diplôme de ’médecin’ / Master in de geneeskunde

—

Les universités / De universiteiten

| — | Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française / De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française / De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

20.12.1976

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен ’магистър’ по Медицина” и професионална квалификация ’Магистър-лекар’

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i medicin (cand.med.)

Bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen (cand.med.)

Universitet

Styrelsen for Patientsikkerhed

Medicinsk universitetsfakultet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

| — | Autorisation som læge og tilladelse til selvstændigt virke som læge |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge og tilladelse til selvstændigt virke som læge

20.12.1976

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

20.12.1976

Eesti

Arstikraad

Degree in Medicine (MD)

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάδα

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

Título de Licenciado en Medicina

Título de Graduado/a en Medicina

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

Diplôme de fin de deuxième cycle des études médicales

Universités

20.12.1976

Hrvatska

Diploma ’doktor medicine/doktorica medicine’

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

1.7.2013

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della medicina e chirurgia

20.12.1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements

Jury d’examen d’Etat

Certificat de stage

20.12.1976

Magyarország

Okleveles orvosdoktor oklevél (dr. med)

Egyetem

1.5.2004

Malta

Lawrja ta’ Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita` ta’ Malta

Ċertifikat ta’ reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

20.12.1976

Österreich

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

Medizinische Fakultät einer Universität, bzw Medizinische Universität

1.1.1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem ’lekarza’

szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Państwowego (1)
   (3)

/ Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Końcowego (2)
   (3)

1.5.2004

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Certificado de mestrado integrado em medicina

Universidades

Certificado emitido pela Ordem dos Médicos

1.1.1986

România

Diplomă de licenţă de doctor medic

Diploma de licență și master (4)

Universităţi

Ministerul Educației Naționale (4)

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ’doktor medicine / doktorica medicine’

Univerza

Potrdilo o Opravljenem Strokovnem Izpitu za Poklic Zdravnik / Zdravnica

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM všeobecné lekárstvo doktor všeobecného lekárstva (’MUDr.’)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Läkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976

5.1.2   Erikoislääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgie | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist / Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid / Ministre de la Santé publique | 20.12.1976 |
| България | Свидетелство за призната специалност | Университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 1.5.2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen
  Styrelsen for Patientsikkerhed | 20.12.1976 |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 20.12.1976 |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 1.5.2004 |
| Ελλάδα | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Περιφέρεια |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgie

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist / Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid / Ministre de la Santé publique

20.12.1976

България

Свидетелство за призната специалност

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

1.5.2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

20.12.1976

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

20.12.1976

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάδα

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Περιφέρεια

| 2. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

2.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 3. | Νομαρχία |
| --- | --- |

3.

Νομαρχία

1.1.1981

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986

France

| 1. | Certificat d’études spéciales de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d’études spéciales de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

20.12.1976

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 2. | Conseil de l’Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l’Ordre des médecins

| 3. | Diplôme d’études spécialisées ou diplôme d’études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

3.

Diplôme d’études spécialisées ou diplôme d’études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

Ministarstvo nadležno za zdravstvo

1.7.2013

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

20.12.1976

Italia

Diploma di medico specialista

Università

20.12.1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

’Sertifikāts’-kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

20.12.1976

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta’ Speċjalista Mediku

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

20.12.1976

Diploma geneeskundig specialist

| — | Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (5) |
| --- | --- |

—

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (5)

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1.1.1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Titulo de especialista

Ordem dos Médicos

1.1.1986

România

Certificat de medic specialist

Ministerul Sănătăţii

1.1.2007

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii

| 1. | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

1.

Slovenská zdravotnícka univerzita

| 2. | Univerzita Komenského v Bratislave |
| --- | --- |

2.

Univerzita Komenského v Bratislave

| 3. | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

3.

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

1.5.2004

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto / Specialläkarexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of Completion of training

Postgraduate Medical Education and Training Board

20.12.1976

General Medical Council

1.4.2010

5.1.3   Lääketieteen erikoisalojen nimikkeet

| | Anestesiologia | Kirurgia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation / Anesthesie-reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| България | Анестезиология и интензивно лечение | Хирургия |
| Česká republika | Anesteziologie a intenzivní medicína | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi |
| Deutschland | Anästhesiologie | (Allgemeine) Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάδα | Αναισθησιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Hrvatska | Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina | Opća kirurgija |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia, rianimazione e terapia intensiva
  Anestesia, rianimazione, terapia intensiva e del dolore (7) | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθησιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | — | Chirurgie |

Anestesiologia

Kirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation / Anesthesie-reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

България

Анестезиология и интензивно лечение

Хирургия

Česká republika

Anesteziologie a intenzivní medicína

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi

Deutschland

Anästhesiologie

(Allgemeine) Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάδα

Αναισθησιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Hrvatska

Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina

Opća kirurgija

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia, rianimazione e terapia intensiva

Anestesia, rianimazione, terapia intensiva e del dolore (7)

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθησιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

—

Chirurgie

| — | Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (6) |
| --- | --- |

—

Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (6)

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

România

Anestezie şi terapie intensivă

Chirurgie generală

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito / Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia / Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| | Neurokirurgia | Naistentaudit ja synnytykset |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique / Gynaecologie – verloskunde |
| България | Неврохирургия | Акушерство и гинекология |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi | Gynækologi og obstetrik |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάδα | Νευροχειρουργική | Μαιευτική-Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Hrvatska | Neurokirurgija | Ginekologija i opstetricija |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Obstetrie en Gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| România | Neurochirurgie | Obstetrică-ginecologie |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset / Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Neurokirurgia

Naistentaudit ja synnytykset

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique / Gynaecologie – verloskunde

България

Неврохирургия

Акушерство и гинекология

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi

Gynækologi og obstetrik

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάδα

Νευροχειρουργική

Μαιευτική-Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Hrvatska

Neurokirurgija

Ginekologija i opstetricija

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Obstetrie en Gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

România

Neurochirurgie

Obstetrică-ginecologie

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset / Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Sisätaudit | Silmätaudit |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne / Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| България | Вътрешни болести | Очни болести |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | | Oftalmologi |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάδα | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Hrvatska | Opća interna medicina | Oftalmologija i optometrija |
| Ireland | General (Internal) Medicine | Ophthalmic surgery
  Ophthalmology (8) |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| România | Medicină internă | Oftalmologie |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit / Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicin | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Sisätaudit

Silmätaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Médecine interne / Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

България

Вътрешни болести

Очни болести

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Oftalmologi

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάδα

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Hrvatska

Opća interna medicina

Oftalmologija i optometrija

Ireland

General (Internal) Medicine

Ophthalmic surgery

Ophthalmology (8)

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

România

Medicină internă

Oftalmologie

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit / Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicin

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Korva-, nenä- ja kurkkutaudit | Lastentaudit |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie / Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| България | Ушно-носно-гърлени болести | Педиатрия |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi | Pædiatri |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinder- und Jugendmedizin |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάδα | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale | Pédiatrie |
| Hrvatska | Otorinolaringologija | Pedijatrija |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otorinolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | — | Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten |

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit

Lastentaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie / Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

България

Ушно-носно-гърлени болести

Педиатрия

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi

Pædiatri

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinder- und Jugendmedizin

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάδα

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale

Pédiatrie

Hrvatska

Otorinolaringologija

Pedijatrija

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otorinolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

—

Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

| — | Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (9) |
| --- | --- |

—

Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (9)

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

România

Otorinolaringologie

Pediatrie

Slovenija

Otorinolaringológija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit / Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Keuhkosairaudet | Urologia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| България | Пневмология и фтизиатрия | Урология |
| Česká republika | Pneumologie a ftizeologie | Urologie |
| Danmark | Intern medicin: lungesygdomme | Urologi |
| Deutschland | — | Pneumologie |

Keuhkosairaudet

Urologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

България

Пневмология и фтизиатрия

Урология

Česká republika

Pneumologie a ftizeologie

Urologie

Danmark

Intern medicin: lungesygdomme

Urologi

Deutschland

—

Pneumologie

| — | Innere Medizin und Pneumologie (10) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (10)

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάδα

Φυματιολογία-Πνευμοvολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Chirurgie urologique

Hrvatska

Pulmologija

Urologija

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell’apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία – Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

| — | Lungenkrankheiten |
| --- | --- |

—

Lungenkrankheiten

| — | Innere Medizin und Pneumologie (11) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (11)

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

România

Pneumologie

Urologie

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia / Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Ortopedia | Patologia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique / Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique / Pathologische anatomie |
| България | Ортопедия и травматология | Обща и клинична патология |
| Česká republika | Ortopedie | Patologie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi og cytology |
| Deutschland | — | Orthopädie (und Unfallchirurgie) |

Ortopedia

Patologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique / Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique / Pathologische anatomie

България

Ортопедия и травматология

Обща и клинична патология

Česká republika

Ortopedie

Patologie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi og cytology

Deutschland

—

Orthopädie (und Unfallchirurgie)

| — | Orthopädie und Unfallchirurgie (12) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Unfallchirurgie (12)

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάδα

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Cirugía ortopédica y traumatología

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Hrvatska

Ortopedija i traumatologija

Patologija

Patologija i citologija (14)

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία – Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia és traumatológia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

| — | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

| — | Orthopädie und Traumatologie (13) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Traumatologie (13)

| — | Pathologie |
| --- | --- |

—

Pathologie

| — | Klinische Pathologie und Molekularpathologie (13) |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Molekularpathologie (13)

| — | Klinische Pathologie und Neuropathologie |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Neuropathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

România

Ortopedie şi traumatologie

Anatomie patologică

Slovenija

| — | Ortopedska kirurgija; Travmatologija |
| --- | --- |

—

Ortopedska kirurgija; Travmatologija

Patologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia / Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neurologia | Psykiatria |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie, particulièrement de l’adulte / Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie |
| България | Нервни болести | Психиатрия |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάδα | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Hrvatska | Neurologija | Psihijatrija |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| România | Neurologie | Psihiatrie |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Neurologia

Psykiatria

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie, particulièrement de l’adulte / Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie

България

Нервни болести

Психиатрия

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάδα

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Hrvatska

Neurologija

Psihijatrija

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

România

Neurologie

Psihiatrie

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Diagnostinen radiologia | Sädehoito |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| България | Образна диагностика | Лъчелечение |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Radiologi | Klinisk Onkologi |
| Deutschland | (Diagnostische) Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάδα | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie option oncologie radiothérapique |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Onkologija i radioterapija |
| Ireland | Radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Radiologie | Strahlentherapie-Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia
  Radioncologia |
| România | Radiologie-imagistică medicală | Radioterapie |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi
  Radiologi (16) | Tumörsjukdomar (allmän onkologi)
  Onkologi (15) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Diagnostinen radiologia

Sädehoito

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

България

Образна диагностика

Лъчелечение

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Radiologi

Klinisk Onkologi

Deutschland

(Diagnostische) Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάδα

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie option oncologie radiothérapique

Hrvatska

Klinička radiologija

Onkologija i radioterapija

Ireland

Radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Radiologie

Strahlentherapie-Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

Radioncologia

România

Radiologie-imagistică medicală

Radioterapie

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Radiologi (16)

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

Onkologi (15)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Plastiikkakirurgia | Kliininen biologia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique / Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique / Klinische biologie |
| България | Пластично-възстановителна и естетична хирургия | Клинична лаборатория |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | — | Plastische (und Ästhetische) Chirurgie |

Plastiikkakirurgia

Kliininen biologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique / Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique / Klinische biologie

България

Пластично-възстановителна и естетична хирургия

Клинична лаборатория

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

—

Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

| — | Plastische und Ästhetische Chirurgie (17) |
| --- | --- |

—

Plastische und Ästhetische Chirurgie (17)

Laboratoriumsmedizin (18)

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάδα

Πλαστική Χειρουργική

Ιατρική Βιοπαθολογία (21)

España

Cirugía plástica, estética y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Hrvatska

Plastična, rekonstrukcijska i estetska kirurgija

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

Patologia clinica

Patologia clinica e biochimica clinica (20)

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische, Ästhetische und Rekonstruktive Chirurgie

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie (19)

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica, estética e reconstrutiva

Patologia clínica

România

Chirurgie plastică, estetică şi microchirurgie reconstructivă

Medicină de laborator

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Laboratórna medicína

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| | Kliininen mikrobiologia | Kliininen kemia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Микробиология | Биохимия |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | — | Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie |

Kliininen mikrobiologia

Kliininen kemia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

България

Микробиология

Биохимия

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

—

Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

| — | Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (24) |
| --- | --- |

—

Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (24)

Laboratoriumsmedizin (22)

Eesti

Ελλάδα

| — | Ιατρική Βιοπαθολογία |
| --- | --- |

—

Ιατρική Βιοπαθολογία

| — | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

—

Μικροβιολογία

Ιατρική Βιοπαθολογία (27)

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Hrvatska

Klinička mikrobiologija

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica (26)

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie (23)

Österreich

| — | Hygiene und Mikrobiologie |
| --- | --- |

—

Hygiene und Mikrobiologie

| — | Klinische Mikrobiologie und Hygiene (25) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Hygiene (25)

| — | Klinische Mikrobiologie und Virologie (25) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Virologie (25)

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

România

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia / Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia / Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk mikrobiologi (28)

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Immunologia | Sydän-ja rintaelinkirurgia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique / Heelkunde op de thorax (29) |
| България | Клинична имунология | Гръдна хирургия Кардиохирургия |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Hrudní chirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| Deutschland | | Thoraxchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάδα | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Inmunología | — | Cirugía torácica |

Immunologia

Sydän-ja rintaelinkirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique / Heelkunde op de thorax (29)

България

Клинична имунология

Гръдна хирургия Кардиохирургия

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Hrudní chirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

Deutschland

Thoraxchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάδα

Χειρουργική Θώρακος

España

Inmunología

—

Cirugía torácica

| — | Cirugía cardiovascular |
| --- | --- |

—

Cirugía cardiovascular

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Cardiothoracic surgery

Italia

| — | Chirurgia toracica |
| --- | --- |

—

Chirurgia toracica

| — | Cardiochirurgia |
| --- | --- |

—

Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Sirds ķirurgs

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Immunologie

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

| — | Immunologie |
| --- | --- |

—

Immunologie

| — | Klinische Immunologie (30) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie (30)

Thoraxchirurgie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

România

Chirurgie toracică

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia / Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi (31)

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardo-thoracic surgery

| | Lastenkirurgia | Verisuonikirurgia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux / Bloedvatenheelkunde (32) |
| България | Детска хирургия | Съдова хирургия |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi |
| Deutschland | Kinderchirurgie | Gefäßchirurgie |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάδα | Χειρουργική Παίδων | Αγγειοχειρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Hrvatska | Dječja kirurgija | Vaskularna kirurgija |
| Ireland | Paediatric surgery | |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurgija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinder- und Jugendchirurgie | Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Angologia/Cirurgia vascular |
| România | Chirurgie pediatrică | Chirurgie vasculară |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | Kärlkirurgi |
| United Kingdom | Paediatric surgery | Vascular surgery |

Lastenkirurgia

Verisuonikirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux / Bloedvatenheelkunde (32)

България

Детска хирургия

Съдова хирургия

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi

Deutschland

Kinderchirurgie

Gefäßchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάδα

Χειρουργική Παίδων

Αγγειοχειρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Hrvatska

Dječja kirurgija

Vaskularna kirurgija

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurgija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinder- und Jugendchirurgie

Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Angologia/Cirurgia vascular

România

Chirurgie pediatrică

Chirurgie vasculară

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

Kärlkirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

Vascular surgery

| | Kardiologia | Gastroenterologia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastro-enterologie |
| България | Кардиология | Гастроентерология (33) |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Intern medicin: kardiologi | Intern medicin: gastroenterology og hepatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie |

Kardiologia

Gastroenterologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastro-enterologie

България

Кардиология

Гастроентерология (33)

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Intern medicin: kardiologi

Intern medicin: gastroenterology og hepatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

| — | Innere Medizin und Kardiologie (34) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Kardiologie (34)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

| — | Innere Medizin und Gastroenterologie (34) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Gastroenterologie (34)

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάδα

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Cardiologie et maladies vasculaires

Gastro-entérologie et hépatologie

Hrvatska

Kardiologija

Gastroenterologija

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Malattie dell’apparato cardiovascolare

Gastroenterologia

Malattie dell’apparato digerente (35)

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Maag-darm-leverziekten

Österreich

Innere Medizin und Kardiologie

Innere Medizin und Gastroenterologie und Hepatologie

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

România

Cardiologie

Gastroenterologie

Slovenija

Kardiologija in vaskularna medicina

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastroenterology

| | Reumatologia | Kliininen hematologia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| България | Ревматология | Клинична хематология |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Intern medicin: reumatologi | Intern medicin: hæmatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie |

Reumatologia

Kliininen hematologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/reumatologie

България

Ревматология

Клинична хематология

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Intern medicin: reumatologi

Intern medicin: hæmatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

| — | Innere Medizin und Rheumatologie (36) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Rheumatologie (36)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

| — | Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (36) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (36)

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάδα

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Hrvatska

Reumatologija

Hematologija

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Innere Medizin und Rheumatologie

Innere Medizin und Hämatologie und internistische Onkologie

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

România

Reumatologie

Hematologie

Slovenija

Revmatologija

Hematologija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia / Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| | Endokrinologia | Fysiatria |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation / Fysische geneeskunde en revalidatie |
| България | Ендокринология и болести на обмяната | Физикална и рехабилитационна медицина |
| Česká republika | Diabelotologie a endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Intern medicin: endokrinologi | |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie |

Endokrinologia

Fysiatria

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation / Fysische geneeskunde en revalidatie

България

Ендокринология и болести на обмяната

Физикална и рехабилитационна медицина

Česká republika

Diabelotologie a endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Intern medicin: endokrinologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

| — | Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (37) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (37)

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάδα

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Medicina física y rehabilitación

France

Endocrinologie – diabète – maladies métaboliques

Médecine physique et de réadaptation

Hrvatska

Endokrinologija i dijabetologija

Fizikalna medicina i rehabilitacija

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Endocrinologia e malattie del metabolismo (38)

Medicina fisica e riabilitazione

Medicina fisica e riabilitativa (38)

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija

Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizikális medicina és rehabilitációs orvoslás

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie

Physikalische Medizin und Allgemeine Rehabilitation

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia/Nutrição

Medicina física e de reabilitação

România

Endocrinologie

Reabilitare Medicală

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Endokrinologi och diabetologi (39)

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Neuropsykiatria | Iho- ja sukupuolitaudit |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (40) | Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie |
| България | | Кожни и венерически болести |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut – und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάδα | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (41) | Dermatologie et vénéréologie |
| Hrvatska | | Dermatologija i venerologija |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria (42) | Dermatologia e venereologia |
| Κύπρος | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (43) | Dermato-vénéréologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw – en zielsziekten (44) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie (45) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| România | | Dermatovenerologie |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia / Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |
| 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: |

Neuropsykiatria

Iho- ja sukupuolitaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (40)

Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie

България

Кожни и венерически болести

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut – und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάδα

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (41)

Dermatologie et vénéréologie

Hrvatska

Dermatologija i venerologija

Ireland

Italia

Neuropsichiatria (42)

Dermatologia e venereologia

Κύπρος

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (43)

Dermato-vénéréologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw – en zielsziekten (44)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie (45)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

România

Dermatovenerologie

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia / Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä:

| | Radiologia | Lastenpsykiatria |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile / Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie |
| България | Радиобиология | Детска психиатрия |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder- und Jugendpsychiatrie und -psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | Ακτινολογία – Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología (46) | |
| France | Electro-radiologie (47) | Pédopsychiatrie (52) |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Dječja i adolescentna psihijatrija |
| Ireland | | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia (48) | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (49) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúsági pszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (50) | |
| Österreich | Radiologie (51) | — | Kinder- und Jugendpsychiatrie |

Radiologia

Lastenpsykiatria

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile / Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie

България

Радиобиология

Детска психиатрия

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder- und Jugendpsychiatrie und -psychotherapie

Eesti

Ελλάδα

Ακτινολογία – Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología (46)

France

Electro-radiologie (47)

Pédopsychiatrie (52)

Hrvatska

Klinička radiologija

Dječja i adolescentna psihijatrija

Ireland

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia (48)

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (49)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúsági pszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (50)

Österreich

Radiologie (51)

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie

| — | Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (53) |
| --- | --- |

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (53)

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Psiquiatria da infância e da adolescência

România

Psihiatrie pediatrică

Slovenija

Radiologija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä:

| | Geriatria | Nefrologia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Gériatrie/Geriatrie | |
| България | Гериатрична медицина | Нефрология |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Intern medicin: geriatric | Intern medicin: nefrologi |
| Deutschland | | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie |

Geriatria

Nefrologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Gériatrie/Geriatrie

България

Гериатрична медицина

Нефрология

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Intern medicin: geriatric

Intern medicin: nefrologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

| — | Innere Medizin und Nephrologie (54) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Nephrologie (54)

Eesti

Nefroloogia

Ελλάδα

Νεφρολογία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Hrvatska

Gerijatrija

Nefrologija

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Gériatrie

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Innere Medizin und Nephrologie

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

România

Geriatrie şi gerontologie

Nefrologie

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

Njurmedicin (55)

United Kingdom

Geriatric medicine

Renal medicine

| | Infektiosairaudet | Terveydenhuolto |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Инфекциозни болести | Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Intern medicin: infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάδα | | Κοινωνική Iατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Hrvatska | Infektologija | Javnozdravstvena medicina |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive
  Malattie infettive e tropicali (57) | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα (58) | — | Υγειονολογία |

Infektiosairaudet

Terveydenhuolto

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

България

Инфекциозни болести

Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Intern medicin: infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάδα

Κοινωνική Iατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Hrvatska

Infektologija

Javnozdravstvena medicina

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Malattie infettive e tropicali (57)

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα (58)

—

Υγειονολογία

| — | Κοινοτική Ιατρική |
| --- | --- |

—

Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Maladies contagieuses

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Innere Medizin und Infektiologie

| — | Sozialmedizin |
| --- | --- |

—

Sozialmedizin

| — | Public Health (56) |
| --- | --- |

—

Public Health (56)

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Doenças infecciosas

Saúde pública

România

Boli infecţioase

Sănătate publică şi management

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Verejné zdravotníctvo

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Kliininen farmakologia | Työterveyshuolto |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail / Arbeidsgeneeskunde |
| България | Клинична фармакология и терапия Фармакология | Трудова медицина |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | Ιατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | Medicina del trabajo |
| France | | Médecine du travail |
| Hrvatska | Klinička farmakologija s toksikologijom | Medicina rada i športa |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics
  Pharmaceutical Medicine (62) | Occupational medicine |
| Italia | Farmacologia
  Farmacologia e tossicologia clinica (60) | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Kliininen farmakologia

Työterveyshuolto

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail / Arbeidsgeneeskunde

България

Клинична фармакология и терапия Фармакология

Трудова медицина

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάδα

Ιατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

Medicina del trabajo

France

Médecine du travail

Hrvatska

Klinička farmakologija s toksikologijom

Medicina rada i športa

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Pharmaceutical Medicine (62)

Occupational medicine

Italia

Farmacologia

Farmacologia e tossicologia clinica (60)

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

| — | Arbeitsmedizin |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin

| — | Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (59) |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (59)

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

România

Farmacologie clinică

Medicina muncii

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Pracovné lekárstvo

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito / Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

Arbets- och miljömedicin (61)

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| | Allergologia | Isotooppilääketiede |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire / Nucleaire geneeskunde |
| България | Клинична алергология | Нуклеарна медицина |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Hrvatska | Alergologija i klinička imunologija | Nuklearna medicina |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie (63) | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| România | Alergologie şi imunologie clinică | Medicină nucleară |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede / Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin
  Nuklearmedicin (64) |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Allergologia

Isotooppilääketiede

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire / Nucleaire geneeskunde

България

Клинична алергология

Нуклеарна медицина

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάδα

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Nuklearna medicina

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie (63)

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

România

Alergologie şi imunologie clinică

Medicină nucleară

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede / Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

Nuklearmedicin (64)

United Kingdom

Nuclear medicine

| | Leukakirurgia (lääkärin peruskoulutus) | Hematologiset laboratoriotutkimukset |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Лицево-челюстна хирургия | Трансфузионна хематология |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial | |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie | Hématologie |
| Hrvatska | Maksilofacijalna kirurgija | |
| Ireland | | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija | |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale | Hématologie biologique |
| Magyarország | Szájsebészet (65) | |
| Malta | | |
| Nederland | | |
| Österreich | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie (66) | |
| Polska | Chirurgia szczekowo-twarzowa | |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial | Hematologia clinica |
| România | | |
| Slovenija | Maxilofacialna kirurgija | |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | |
| 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: |

Leukakirurgia (lääkärin peruskoulutus)

Hematologiset laboratoriotutkimukset

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

България

Лицево-челюстна хирургия

Трансфузионна хематология

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Hématologie

Hrvatska

Maksilofacijalna kirurgija

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Hématologie biologique

Magyarország

Szájsebészet (65)

Malta

Nederland

Österreich

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie (66)

Polska

Chirurgia szczekowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Hematologia clinica

România

Slovenija

Maxilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä:

| | Stomatologia | Ihotaudit |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia (67) | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| România | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Stomatologia

Ihotaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

Estomatología

France

Stomatologie

Hrvatska

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia (67)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

România

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| | Sukupuolitaudit | Trooppiset taudit |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | | |
| France | | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | | Medicina tropicale (69) |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | — | Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin |

Sukupuolitaudit

Trooppiset taudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

France

Hrvatska

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale (69)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

—

Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin

| — | Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (68) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (68)

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

România

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| | Gastroenterologinen kirurgia | Akuuttilääketiede |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale / Heelkunde op het abdomen (70) | |
| България | Гастроентерологичнa хирургия | Спешна медицина |
| Česká republika | | — | Traumatologie |

Gastroenterologinen kirurgia

Akuuttilääketiede

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale / Heelkunde op het abdomen (70)

България

Гастроентерологичнa хирургия

Спешна медицина

Česká republika

—

Traumatologie

| — | Urgentní medicína |
| --- | --- |

—

Urgentní medicína

Danmark

Deutschland

Visceralchirurgie

Eesti

Ελλάδα

España

France

Chirurgie viscérale et digestive

Hrvatska

Abdominalna kirurgija

Hitna medicina

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell’apparato digerente (72)

Medicina d’emergenza-urgenza (71)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Oxyológia és sürgősségi orvostan

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Mediċina tal-Emerġenza (73)

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

România

Medicină de urgenţă

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Urgentna medicina

Slovensko

Gastroenterologická chirurgia

| — | Úrazová chirurgia |
| --- | --- |

—

Úrazová chirurgia

| — | Urgentná medicína |
| --- | --- |

—

Urgentná medicína

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia / Gastroenterologisk kirurgi

Akuuttilääketiede/Akutmedicin

Sverige

Akutsjukvård

United Kingdom

Emergency medicine

| | Kliininen neurofysiologia | Suu- ja leukakirurgia (lääkärin ja hammaslääkärin peruskoulutus) (74) |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale / Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| България | | Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | — | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |

Kliininen neurofysiologia

Suu- ja leukakirurgia (lääkärin ja hammaslääkärin peruskoulutus) (74)

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale / Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

България

Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия

Česká republika

Danmark

Deutschland

—

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

| — | Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (75) |
| --- | --- |

—

Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (75)

Eesti

Ελλάδα

Στοματική και Γναθοπροσωπική Χειρουργική (76)

España

Neurofisiologia clínica

France

Hrvatska

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-állcsont-szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Portugal

România

Chirurgie Orală şi Maxilo-facială (77)

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia / Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia / Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

| | Syöpätautien lääkehoito | Perinnöllisyyslääketiede |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Oncologie médicale / Medische oncologie | |
| България | Медицинска онкология | Медицинска генетика |
| Česká republika | Klinická onkologie | Lékařská genetika |
| Danmark | | Klinisk genetik |
| Deutschland | | Humangenetik |
| Eesti | | Meditsiinigeneetika |
| Ελλάδα | Παθολογική Ογκολογία | |
| España | Oncología Médica | |
| France | Oncologie | Génétique médicale |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Medical oncology | Clinical genetics |
| Italia | Oncologia medica | Genetica medica |
| Κύπρος | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία | |
| Latvija | Onkoloģija ķīmijterapija | Medicīnas ģenētika |
| Lietuva | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| Luxembourg | Oncologie médicale | Médecine génétique |
| Magyarország | Klinikai onkológia | Klinikai genetika |
| Malta | | Ġenetika Klinika / Medika |
| Nederland | | Klinische genetica |
| Österreich | | Medizinische Genetik |
| Polska | Onkologia kliniczna | Genetyka kliniczna |
| Portugal | Oncologia médica | Genética médica |
| România | Oncologie medicală | Genetică medicală |
| Slovenija | Internistična onkologija | Klinična genetika |
| Slovensko | Klinická onkológia | Lekárska genetica |
| Suomi/Finland | | Perinnöllisyyslääketiede / Medicinsk genetik |
| Sverige | Onkologi | Klinisk genetik |
| United Kingdom | Medical oncology | Clinical genetics |

Syöpätautien lääkehoito

Perinnöllisyyslääketiede

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Oncologie médicale / Medische oncologie

България

Медицинска онкология

Медицинска генетика

Česká republika

Klinická onkologie

Lékařská genetika

Danmark

Klinisk genetik

Deutschland

Humangenetik

Eesti

Meditsiinigeneetika

Ελλάδα

Παθολογική Ογκολογία

España

Oncología Médica

France

Oncologie

Génétique médicale

Hrvatska

Ireland

Medical oncology

Clinical genetics

Italia

Oncologia medica

Genetica medica

Κύπρος

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Onkoloģija ķīmijterapija

Medicīnas ģenētika

Lietuva

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Luxembourg

Oncologie médicale

Médecine génétique

Magyarország

Klinikai onkológia

Klinikai genetika

Malta

Ġenetika Klinika / Medika

Nederland

Klinische genetica

Österreich

Medizinische Genetik

Polska

Onkologia kliniczna

Genetyka kliniczna

Portugal

Oncologia médica

Genética médica

România

Oncologie medicală

Genetică medicală

Slovenija

Internistična onkologija

Klinična genetika

Slovensko

Klinická onkológia

Lekárska genetica

Suomi/Finland

Perinnöllisyyslääketiede / Medicinsk genetik

Sverige

Onkologi

Klinisk genetik

United Kingdom

Medical oncology

Clinical genetics

5.1.4   Yleislääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Ammattinimike | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/ Belgien | Bijzondere beroepstitel van huisarts / Titre professionnel particulier de médecin généraliste | Huisarts / Médecin généraliste | 31.12.1994 |
| България | Свидетелство за призната специалност по Обща медицина | Лекар-специалист по Обща медицина | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství | Všeobecný praktický lékař | 1.5.2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge / Speciallæge i almen medicin | 31.12.1994 |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 31.12.1994 |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 1.5.2004 |
| Ελλάδα | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 31.12.1994 |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 31.12.1994 |
| France | Diplômes d’études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d’Etat de docteur en médecine | Médecin qualifié en médecine générale | 31.12.1994 |
| Hrvatska | Diploma o specijalističkom usavršavanju | specijalist obiteljske medicine | 1.7.2013 |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 31.12.1994 |
| Italia | — | Attestato di formazione specifica in medicina generale |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Ammattinimike

Viiteajankohta

België/Belgique/ Belgien

Bijzondere beroepstitel van huisarts / Titre professionnel particulier de médecin généraliste

Huisarts / Médecin généraliste

31.12.1994

България

Свидетелство за призната специалност по Обща медицина

Лекар-специалист по Обща медицина

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství

Všeobecný praktický lékař

1.5.2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge / Speciallæge i almen medicin

31.12.1994

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

31.12.1994

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

1.5.2004

Ελλάδα

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

31.12.1994

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

31.12.1994

France

Diplômes d’études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d’Etat de docteur en médecine

Médecin qualifié en médecine générale

31.12.1994

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

specijalist obiteljske medicine

1.7.2013

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

31.12.1994

Italia

—

Attestato di formazione specifica in medicina generale

| — | Diploma di formazione specifica in medicina generale |
| --- | --- |

—

Diploma di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

31.12.1994

Κύπρος

Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

1.5.2004

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas |
| --- | --- |

1.

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

1.5.2004

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Šeimos gydytojas

Luxembourg

Diplôme de formation spécifique en medicine générale

Médecin généraliste

31.12.1994

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

1.5.2004

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

1.5.2004

Nederland

Certificaat van inschrijving in een specialistenregister van huisartsen

Huisarts, Verpleeghuisarts en arts voor verstandelijk gehandicapte Registratie Commissie (HVRC)

31.12.1994

Diploma geneeskundig specialist

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (78)

Österreich

Diplom über die besondere Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

31.12.1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

1.5.2004

Portugal

Título de especialista em medicina geral e familiar

Especialista em medicina geral e familiar

31.12.1994

România

Certificat de medic specialist medicină de familie

Medic specialist medicină de familie

1.1.2007

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz družinske medicine

Specialist družinske medicine / Specialistka družinske medicine

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore ’všeobecné lekárstvo’

Všeobecný lekár

1.5.2004

Suomi/Finland

Todistus yleislääketieteen erityiskoulutuksesta/ Bevis om särskild allmänläkarutbildning

Yleislääketieteen erityiskoulutuksen suorittanut laillistettu lääkäri / Legitimerad läkare som har fullgjort särskild allmänläkarutbildning

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i allmänmedicin

Specialist i allmänmedicin

31.12.1994

United Kingdom

Certificate of completion of training

General practitioner

31.12.1994

| 2. | Korvataan 5.2.2 kohta seuraavasti:
  ”5.2.2   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettavat asiakirjat










  Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Ammattinimike | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster / Diplôme d’infirmier(ère) gradué(e) / Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

2.

Korvataan 5.2.2 kohta seuraavasti:

”5.2.2   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettavat asiakirjat

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Ammattinimike

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster / Diplôme d’infirmier(ère) gradué(e) / Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | De erkende opleidingsinstituten / Les établissements d’enseignement reconnus / Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten / Les établissements d’enseignement reconnus / Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | Hospitalier(ère)/ Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/ Verpleegassistent(e)

29.6.1979

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap / Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française / Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap / Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française / Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère) / Ziekenhuisverpleger (-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère) / Ziekenhuisverpleger (-verpleegster)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde / Brevet d’infirmier(ère) hospitalier(ère) / Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde / Brevet d’infirmier(ère) hospitalier(ère) / Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent(e) / Brevet d’hospitalier(ère) / Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent(e) / Brevet d’hospitalier(ère) / Brevet einer Pflegeassistentin

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен ’Бакалавър’ с професионална квалификация ’Медицинска сестра’

Университет

Медицинска сестра

1.1.2007

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

—

Všeobecná sestra

1.5.2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

—

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje

Professionshøjskole

Sygeplejerske

29.6.1979

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

Gesundheits- und Krankenpflegerin / Gesundheits- und Krankenpfleger

29.6.1979

Eesti

| 1. | Diplom õe erialal |
| --- | --- |

1.

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool
  Tartu Meditsiinikool
  Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

Tartu Meditsiinikool

Kohtla-Järve Meditsiinikool

õde

1.5.2004

| 2. | Õe põhikoolituse diplom |
| --- | --- |

2.

Õe põhikoolituse diplom

| 2. | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

2.

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| 3. | Õe põhiõpe diplom |
| --- | --- |

3.

Õe põhiõpe diplom

| 3. | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

3.

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάδα

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1.1.1981

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα – Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα – Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής Άμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής Άμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 7. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Πελοποννήσου

| 7. | Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

Enfermero/a diplomado/a

1.1.1986

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Titulo de Graduado/a en Enfermería

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Graduado/a en Enfermería

1.1.1986

France

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier(ère)

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

29.6.1979

Hrvatska

| 1. | Svjedodžba ’medicinska sestra opće njege / medicinski tehničar opće njege’ |
| --- | --- |

1.

Svjedodžba ’medicinska sestra opće njege / medicinski tehničar opće njege’

| 1. | Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije ’medicinska sestra opće njege / medicinski tehničar opće njege’ |
| --- | --- |

1.

Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije ’medicinska sestra opće njege / medicinski tehničar opće njege’

| 1. | medicinska sestra opće njege / medicinski tehničar opće njege |
| --- | --- |

1.

medicinska sestra opće njege / medicinski tehničar opće njege

1.7.2013

| 2. | Svjedodžba ’prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva / prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva’ |
| --- | --- |

2.

Svjedodžba ’prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva / prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva’

| 2. | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Veleučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

2.

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Veleučilišta u Republici Hrvatskoj

| 2. | prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva / prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva |
| --- | --- |

2.

prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva / prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva

Ireland

| 1. | Certificate of Registered General Nurse (79) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered General Nurse (79)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 01.10.2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 02.10.2012] |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 01.10.2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 02.10.2012]

Registered General Nurse (RGN)

29.6.1979

| 2. | B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (80) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (80)

| 2. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002] |
| --- | --- |

2.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002]

| 3. | B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (80) |
| --- | --- |

3.

B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (80)

| 3. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006] |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006]

Italia

| 1. | Diploma di infermiere professionale (82) |
| --- | --- |

1.

Diploma di infermiere professionale (82)

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato (82) |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato (82)

| 1. | Infermiere professionale (82) |
| --- | --- |

1.

Infermiere professionale (82)

29.6.1979

| 2. | Diploma di laurea in infermieristica (83) |
| --- | --- |

2.

Diploma di laurea in infermieristica (83)

| 2. | Università (83) |
| --- | --- |

2.

Università (83)

| 2. | Infermiere (83) |
| --- | --- |

2.

Infermiere (83)

Κΰπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

1.5.2004

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικού Πανεπιστημίου Κύπρου

Τεχνολογικό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Νοσηλευτής(τρια) Γενικής Νοσηλευτικής

Πτυχίο Νοσηλευτικής Ευρωπαϊκού Πανεπιστημίου Κύπρου

Ευρωπαϊκό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Λευκωσίας – BSc in Nursing

Πανεπιστήμιο Λευκωσίας University of Nicosia

Πτυχίο Γενικής Νοσηλευτικής

Σχολή Επιστημών Υγείας, Πανεπιστήμιο Frederick

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

1.5.2004

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

1.5.2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

3.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 3. | Universitetas |
| --- | --- |

3.

Universitetas

| 4. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 4. | Kolegija |
| --- | --- |

4.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier

Ministère de l’éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

29.6.1979

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier hospitalier gradué

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Szakképző iskola |
| --- | --- |

1.

Szakképző iskola

Ápoló

1.5.2004

| 2. | Ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Ápoló oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

| 3. | Okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Okleveles ápoló oklevél

| 3. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

3.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Universita ’ta’ Malta’

Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

1.5.2004

Nederland

| 1. | Diploma’s verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma’s verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

29.6.1979

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester

1.1.1994

| 2. | Diplom als ’Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger’ |
| --- | --- |

2.

Diplom als ’Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger’

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

| — | Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger

| 3. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs ’Gesundheits- und Krankenpflege’ |
| --- | --- |

3.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs ’Gesundheits- und Krankenpflege’

| 3. | Fachhochschulrat/Fachhochschule |
| --- | --- |

3.

Fachhochschulrat/Fachhochschule

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem ’magister pielęgniarstwa’ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem ’magister pielęgniarstwa’

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze

Pielegniarka

1.5.2004

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem ’licencjat pielęgniarstwa’ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem ’licencjat pielęgniarstwa’

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1.1.1986

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

România

| 1. | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată |
| --- | --- |

1.

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată

| 1. | Universităţi |
| --- | --- |

1.

Universităţi

Asistent medical generalist

1.1.2007

| 2. | Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată |
| --- | --- |

2.

Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată

| 2. | Universităţi |
| --- | --- |

2.

Universităţi

| 3. | Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist) |
| --- | --- |

3.

Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist)

| 3. | Ministerul Educaţiei Naționale |
| --- | --- |

3.

Ministerul Educaţiei Naționale

| 4. | Certificat de calificare nivel 5 |
| --- | --- |

4.

Certificat de calificare nivel 5

| 5. | Certificat de calificare profesională nivel 5 |
| --- | --- |

5.

Certificat de calificare profesională nivel 5

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ’diplomirana medicinska sestra / diplomirani zdravstvenik’

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

Diplomirana medicinska sestra / Diplomirani zdravstvenik

1.5.2004

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Slovensko

| 1. | DIPLOM ošetrovateľstvo ’magister’ (’Mgr.’) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM ošetrovateľstvo ’magister’ (’Mgr.’)

| 1. | Vysoká škola / Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola / Univerzita

Sestra

1.5.2004

| 2. | DIPLOM ošetrovateľstvo ’bakalár’ (’Bc.’) |
| --- | --- |

2.

DIPLOM ošetrovateľstvo ’bakalár’ (’Bc.’)

| 2. | Vysoká škola / Univerzita |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola / Univerzita

| 3. | DIPLOM diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

DIPLOM diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto / Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto / Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/
  Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/

Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1.1.1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK) / Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK) / Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1.1.1994

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies as attesting to the completion of training required for general nurses by Article 31 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Nurse – Adult in its register (81)

Education institutions approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies

Registered Nurse – Adult

29.6.1979

| 3. | Korvataan 5.3.2 ja 5.3.3 kohta seuraavasti:
  ”5.3.2   Hammaslääkärin peruskoulutuksesta annettavat asiakirjat











  Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Ammattinimike | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Diploma van tandarts / Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten / Les universités |

3.

Korvataan 5.3.2 ja 5.3.3 kohta seuraavasti:

”5.3.2   Hammaslääkärin peruskoulutuksesta annettavat asiakirjat

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Ammattinimike

Viiteajankohta

België/ Belgique/ Belgien

Diploma van tandarts / Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten / Les universités

Licentiaat in de tandheelkunde / Licencié en science dentaire

28.1.1980

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap / Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap / Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен ’Магистър’ по ’Дентална медицина’ с професионална квалификация ’Магистър-лекар по дентална медицина’

Университет

Лекар по дентална медицина

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, MDDr.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Zubní lékař

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i odontologi (cand.odont.)

Universitet

Styrelsen for Patientsikkerhed

| 1. | Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

1.

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

| 2. | Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge |
| --- | --- |

2.

Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge

Tandlæge

28.1.1980

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

28.1.1980

Eesti

Hambaarstikraad Degree in Dentistry (DD)

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

1.5.2004

Ελλάδα

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en Odontología

1.1.1986

Título de Graduado/a en Odontología

El rector de una Universidad

Graduado/a en Odontología

1.1.1986

France

Diplôme d’Etat de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

28.1.1980

Hrvatska

Diploma ’doktor dentalne medicine/ doktorica dentalne medicine’

Fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

1.7.2013

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della professione di odontoiatra

Odontoiatra

28.1.1980

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

1.5.2004

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Sertifikāts – kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine dentaire

Jury d’examen d’Etat

Médecin-dentiste

28.1.1980

Magyarország

Okleveles fogorvos doktor oklevél (doctor medicinae dentariae, dr. med. dent)

Egyetem

Fogorvos

1.5.2004

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

1.5.2004

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

28.1.1980

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades ’Doktor der Zahnheilkunde’

| — | Medizinische Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Universität

Zahnarzt

1.1.1994

| — | Medizinische Fakultät der Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Fakultät der Universität

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarsko-dentystycznym lekarskim z tytułem ’lekarz dentysta’

Szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarsko – Dentystycznego Egzaminu Państwowego (84)
   (86)/ Świadectwo złożenia Lekarsko-Dentystycznego Egzaminu Końcowego (85)
   (86)

Lekarz dentysta

1.5.2004

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1.1.1986

| — | Mestrado integrado em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Mestrado integrado em medicina dentária

24.3.2006

România

Diplomă de licenţă de medic dentist

| — | Universităţi |
| --- | --- |

—

Universităţi

Medic dentist

1.10.2003

Diploma de licență și master (87)

| — | Ministerul Educației Naționale (87) |
| --- | --- |

—

Ministerul Educației Naționale (87)

Doctor-medic stomatology (88)

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ’doktor dentalne medicine / doktorica dentalne medicine’

| — | Univerza |
| --- | --- |

—

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic doktor dentalne medicine / doktorica dentalne medicine

Doktor dentalne medicine / Doktorica dentalne medicine

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM zubné lekárstvo doktor zubného lekárstva (’MDDr.’)

Univerzita

Zubný lekár

1.5.2004

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto / Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto / Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto / Helsingfors universitet

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston päätös käytännön palvelun hyväksymisestä / Beslut av Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården om godkännande av prakisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1.1.1994

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Itä-Suomen yliopisto |
| --- | --- |

—

Itä-Suomen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Sverige

Tandläkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som tandläkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Tandläkare

1.1.1994

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

5.3.3   Erikoishammaslääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat

| Suu- ja leukakirurgia |
| --- |
| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Viiteajankohta |
| België/Belgique/Belgien | | | |
| България | Свидетелство за призната специалност по ’Орална хирургия’ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Suu- ja leukakirurgia

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

България

Свидетелство за призната специалност по ’Орална хирургия’

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i tand-, mund- og kæbekirurgi

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

28.1.1980

Deutschland

Fachzahnärztliche

Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980

Eesti

Ελλάδα

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Γναθοχειρουργικής (up to 31.12.2002)

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

1.1.2003

España

France

Diplôme d’études spécialisées de chirurgie orale

Universités

31/03/2011

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980

Italia

Diploma di specialista in Chirurgia Orale

Università

21.5.2005

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta’ speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Título de Especialista em Cirurgia Oral

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008

România

Certificatul de specialist în Chirurgie dento-alveolară

Ministerul Sănătăţii

17.12.2008

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore maxilofaciálna chirurgia

| — | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

—

Slovenská zdravotnícka univerzita

| — | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

—

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

17.12.2008

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu-ja leukakirurgia / Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i oral kirurgi

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980

| Oikomishoito |
| --- |
| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Viiteajankohta |
| België/Belgique/Belgien | Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie / Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie | Ministre de la Santé publique / Minister bevoegd voor Volksgezondheid | 27.1.2005 |
| България | Свидетелство за призната специалност по ’Ортодонтия’ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Oikomishoito

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie / Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

Ministre de la Santé publique / Minister bevoegd voor Volksgezondheid

27.1.2005

България

Свидетелство за призната специалност по ’Ортодонтия’

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

28.1.1980

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Ortodontia residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάδα

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Ορθοδοντικής

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

1.1.1981

España

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l’Ordre des chirurgiens dentistes

28.1.1980

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980

Italia

Diploma di specialista in Ortognatodonzia

Università

21.5.2005

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

’Sertifikāts’ – kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta’ speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Título de Especialista em Ortodontia

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008

România

Certificatul de specialist în Ortodonţie şi Ortopedie dento-facială

Ministerul Sănătăţii

17.12.2008

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore čeľustná ortopédia

Slovenská zdravotnícka univerzita

17.12.2008

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito / Specialtand-läkarexamen, tandreglering

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i ortodonti

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980.”

| 4. | Korvataan 5.4.2 kohta seuraavasti:
  ”5.4.2   Eläinlääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat










  Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts / Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten / Les universités |

4.

Korvataan 5.4.2 kohta seuraavasti:

”5.4.2   Eläinlääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts / Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten / Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap / Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap / Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

21.12.1980

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна

| — | Лесотехнически университет София Факултет Ветеринарна медицина |
| --- | --- |

—

Лесотехнически университет София Факултет Ветеринарна медицина

1.1.2007

степен магистър по специалност Ветеринарна медицина с професионална квалификация Ветеринарен лекар

| — | Тракийски университет Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет |
| --- | --- |

—

Тракийски университет Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i veterinærmedicin (cand.med.vet.)

Københavns Universitet

21.12.1980

Deutschland

| — | Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

21.12.1980

| — | Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

1.1.2006

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

1.5.2004

Loomaarstikraad Degree in Veterinary Medicine (DVM)

Eesti Maaülikool

Ελλάδα

Πτυχίο Κτηνιατρικής

| 1. | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης |
| --- | --- |

1.

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης

| 2. | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας |
| --- | --- |

2.

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Título de Graduado/a en Veterinaria

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

Diplôme d’Etat de docteur vétérinaire

| — | L’Institut d’enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l’environnement (Vet Agro Sup); |
| --- | --- |

—

L’Institut d’enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l’environnement (Vet Agro Sup);

| — | L’Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l’alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS); |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l’alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS);

| — | L’Ecole nationale vétérinaire d’Alfort; |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire d’Alfort;

| — | L’Ecole nationale vétérinaire de Toulouse. |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire de Toulouse.

21.12.1980

Hrvatska

Diploma ’doktor veterinarske medicine / doktorica veterinarske medicine’

Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

1.7.2013

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

21.12.1980

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della medicina veterinaria

1.1.1985

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM)) |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

| 1. | Lietuvos Veterinarijos Akademija |
| --- | --- |

1.

Lietuvos Veterinarijos Akademija

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija)

| 2. | Lietuvos sveikatos mokslų universitetas |
| --- | --- |

2.

Lietuvos sveikatos mokslų universitetas

Luxembourg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine vétérinaire

Jury d’examen d’Etat

21.12.1980

Magyarország

Okleveles állatorvos doktor oklevél (dr. vet)

Felsőoktatási intézmény

1.5.2004

Malta

Liċenzja ta’ Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartsenijkundig examen

21.12.1980

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

1.1.1994

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

1.5.2004

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu (89) |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu (89)

| 3. | Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (90) |
| --- | --- |

3.

Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (90)

| 4. | Akademia Rolnicza w Lublinie (91) |
| --- | --- |

4.

Akademia Rolnicza w Lublinie (91)

| 5. | Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (92) |
| --- | --- |

5.

Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (92)

| 6. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

6.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

| 7. | Uniwersytet Przyrodniczy w Poznaniu (94) |
| --- | --- |

7.

Uniwersytet Przyrodniczy w Poznaniu (94)

| 8. | Uniwersytet Rolniczy im. Hugona Kołłątaja w Krakowie oraz Uniwersytet Jagielloński w Krakowie (95) |
| --- | --- |

8.

Uniwersytet Rolniczy im. Hugona Kołłątaja w Krakowie oraz Uniwersytet Jagielloński w Krakowie (95)

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

| — | Carta de mestrado integrado em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de mestrado integrado em medicina veterinária

Universidade

1.1.1986

România

Diplomă de licenţă de doctor medic veterinar

Universităţi

Ministerul Educatiei Nationale (93)

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ’doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine’

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

1.5.2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ’doktor veterinárskeho lekárstva’ (’MVDr.’)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto / Veterinärmedicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1.1.1994

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

21.12.1980

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

| 7. | Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.)

| 7. | University of Nottingham |
| --- | --- |

7.

University of Nottingham

| 5. | Korvataan 5.5.2 kohta seuraavasti:
  ”5.5.2   Kätilön koulutuksesta annettavat asiakirjat










  Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Ammattinimike | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw / Diplôme d’accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten / Les établissements d’enseignement |

5.

Korvataan 5.5.2 kohta seuraavasti:

”5.5.2   Kätilön koulutuksesta annettavat asiakirjat

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Ammattinimike

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw / Diplôme d’accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten / Les établissements d’enseignement

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/

Accoucheuse

23.1.1983

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен ’Бакалавър’ с професионална квалификация ’Акушерка’

Университет

Акушеркa

1.1.2007

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka / porodní asistent

1.5.2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 2. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 3. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.) |
| --- | --- |

3.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

| 3. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

3.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i jordemoderkundskab

Professionshøjskole

Jordemoder

23.1.1983

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

23.1.1983

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| — | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tallinna Meditsiinikool

Ämmaemand

1.5.2004

| — | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemanda diplom

| — | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| — | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάδα

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

| — | Μαία |
| --- | --- |

—

Μαία

23.1.1983

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινωνικής. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινωνικής. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| — | Μαιευτής |
| --- | --- |

—

Μαιευτής

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

1.1.1986

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

France

Diplôme de sage-femme

L’Etat

Sage-femme

23.1.1983

Hrvatska

Svjedodžba ’prvostupnik (baccalaureus) primaljstva/sveučilišna prvostupnica (baccalaurea) primaljstva’

| — | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Prvostupnik (baccalaureus) Primaljstva / Prvostupnica (baccalaurea) primaljstva

1.7.2013

| — | Sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj

Ireland

| 1. | Certificate in Midwifery (96) |
| --- | --- |

1.

Certificate in Midwifery (96)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 01.10.2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 02.10.2012]. |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 01.10.2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 02.10.2012].

Registered Midwife (RM)

23.1.1983

| 2. | B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (97) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (97)

| 2. | A third-level Institution delivering a Midwifery education programme approved by the NMBI |
| --- | --- |

2.

A third-level Institution delivering a Midwifery education programme approved by the NMBI

| 3. | Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (97) |
| --- | --- |

3.

Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (97)

| 3. | Third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI

Italia

| 1. | Diploma d’ostetrica (99) |
| --- | --- |

1.

Diploma d’ostetrica (99)

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato (99) |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato (99)

Ostetrica (99)

23.1.1983

| 2. | Laurea in ostetricia (100) |
| --- | --- |

2.

Laurea in ostetricia (100)

| 2. | Università (100) |
| --- | --- |

2.

Università (100)

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

1.5.2004

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

1.5.2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

| 4. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 4. | Universitetas |
| --- | --- |

4.

Universitetas

| 5. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

5.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 5. | Kolegija |
| --- | --- |

5.

Kolegija

| 6. | Profesinio bakalauro diplomas (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

6.

Profesinio bakalauro diplomas (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija)

| 6. | Kolegija |
| --- | --- |

6.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l’éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

23.1.1983

Magyarország

| 1. | Szülésznő bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Szülésznő bizonyítvány

| 1. | Iskola/főiskola |
| --- | --- |

1.

Iskola/főiskola

Szülésznő

1.5.2004

| 2. | Szülésznő oklevél |
| --- | --- |

2.

Szülésznő oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta’ Malta

Qabla

1.5.2004

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

23.1.1983

Österreich

| 1. | Hebammen-Diplom |
| --- | --- |

1.

Hebammen-Diplom

| 1. | — | Hebammenakademie |
| --- | --- | --- |

1.

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1.1.1994

| 2. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs ’Hebamme’ |
| --- | --- |

2.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs ’Hebamme’

| 2. | Fachhochschulrat |
| --- | --- |

2.

Fachhochschulrat

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem ’magister położnictwa’ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem ’magister położnictwa’

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku / specjalności położnictwo z tytułem ’licencjat położnictwa’ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku / specjalności położnictwo z tytułem ’licencjat położnictwa’

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze (Higher education institution recognised by the competent authorities)

Położna

1.5.2004

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Ecolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1.1.1986

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

România

Diplomă de licenţă de moaşă

Universităţi

Moaşă

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ’diplomirana babica/diplomirani babičar’

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

diplomirana babica/diplomirani babičar

1.5.2004

Slovensko

| 1. | DIPLOM pôrodná asistencia ’bakalár’ (’Bc.’) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM pôrodná asistencia ’bakalár’ (’Bc.’)

| 1. | Vysoká škola /Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola /Univerzita

Pôrodná asistentka

1.5.2004

| 2. | DIPLOM diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

DIPLOM diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Kätilön tutkinto / barnmorskeexamen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto / barnmorskeexamen

| 1. | Terveydenhuoltooppilaitokset/ hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppilaitokset/ hälsovårdsläroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1.1.1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK) / yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK) / yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1.1.1994

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies as attesting to the completion of training as required for midwives by Article 40 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Midwife in its register (98)

Education institution approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies

Registered Midwife

23.1.1983

| 6. | Korvataan 5.6.2 kohta seuraavasti:
  ”5.6.2   Proviisorin koulutuksesta annettavat asiakirjat










  Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universities |

6.

Korvataan 5.6.2 kohta seuraavasti:

”5.6.2   Proviisorin koulutuksesta annettavat asiakirjat

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universities

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

1.10.1987

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен ’Магистър’ по ’Фармация’ с професионална квалификация ’Магистър-фармацевт’

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Det Farmaceutiske Fakultet, Københavns Universitet

1.10.1987

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Syddansk Universitet

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1.10.1987

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Farmaatsiamagister Master of Science in Pharmacy (MSc)

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάδα

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

| — | Περιφέρεια – Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια – Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1.10.1987

España

Título de Licenciado en Farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1.10.1987

| — | El rector de una universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una universidad

Título de Graduado/a en Farmacia

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

| — | Diplôme d’Etat de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat de pharmacien

| — | Diplôme d’Etat de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat de docteur en pharmacie

Universités

1.10.1987

Hrvatska

Diploma ’magistar farmacije / magistra farmacije’

| — | Farmaceutsko-biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu |
| --- | --- |

—

Farmaceutsko-biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

| — | Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu

| — | Kemijsko-tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Kemijsko-tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu

1.7.2013

Ireland

| 1. | Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (101)

  Certificate of Registration as a Pharmacist (101) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (101)

Certificate of Registration as a Pharmacist (101)

| 1. | Cumann Cógaiseoirí na hEireann
  (Pharmaceutical Society of Ireland) |
| --- | --- |

1.

Cumann Cógaiseoirí na hEireann

(Pharmaceutical Society of Ireland)

1.10.1987

| 2. | A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (102) |
| --- | --- |

2.

A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (102)

| 2. | Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland |
| --- | --- |

2.

Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland

| 2. | Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as a pharmacist |
| --- | --- |

2.

Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as a pharmacist

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all’esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1.11.1993

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

1.5.2004

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

| 2. | Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Diplôme d’Etat de pharmacien

Jury d’examen d’Etat + visa du ministre de l’éducation nationale

1.10.1987

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, abbrev: mag. Pharm)

Egyetem

1.5.2004

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta’ Malta

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1.10.1987

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Österreichische Apothekerkammer

1.10.1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

1.5.2004

Portugal

| — | Licenciatura em Farmácia |
| --- | --- |

—

Licenciatura em Farmácia

| — | Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Instituição de Ensino Superior Universitário

1.10.1987

Mestrado Integrado em Ciências Farmacêuticas

1.1.2007

România

Diplomă de licenţă de farmacist

Diploma de licență și master (105)

Universităţi

Ministerul Educației Nationale

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv ’magister farmacije / magistra farmacije’

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije / magistra farmacije

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM farmácia magister (’Mgr.’)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto / Provisorexamen

Yliopisto

1.10.1994

Sverige

Apotekarexamen

Universitet och högskolor

1.10.1994

United Kingdom

| 1. | Certificate of Registered Pharmacist (103) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmacist (103)

1.10.1987

| 2. | A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (104) |
| --- | --- |

2.

A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (104)

Universities delivering pharmacy degrees approved by the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland

Notification from the General Pharmaceutical Council or Pharmaceutical Society of Northern Ireland confirming successful completion of the approved pharmacy degree, 12 months practical training and a pass of the registration assessment.

| 7. | Korvataan 5.7.1 kohta seuraavasti:
  ”5.7.1   Direktiivin 46 artiklan nojalla tunnustettavat arkkitehdin koulutuksesta annetut asiakirjat











  Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Viitelukuvuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | 1. | Architect/Architecte |

7.

Korvataan 5.7.1 kohta seuraavasti:

”5.7.1   Direktiivin 46 artiklan nojalla tunnustettavat arkkitehdin koulutuksesta annetut asiakirjat

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Viitelukuvuosi

België/ Belgique/ Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur / Ecoles nationales supérieures d’architecture |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur / Ecoles nationales supérieures d’architecture

Certificat de stage délivré par l’Ordre des Architectes / Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten / Instituts supérieurs d’architecture |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten / Instituts supérieurs d’architecture

| 3. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

3.

Architect/Architecte

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt / Ecole provinciale supérieure d’architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt / Ecole provinciale supérieure d’architecture de Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten / Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten / Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen / Ecoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen / Ecoles Saint-Luc

| 6. | Burgerlijke ingenieur-architect / Ingénieur Civil Architecte |
| --- | --- |

6.

Burgerlijke ingenieur-architect / Ingénieur Civil Architecte

| 6. | — | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten / Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- | --- |

6.

—

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten / Facultés des sciences appliquées des universités

| — | ’Faculté Polytechnique’ van Mons |
| --- | --- |

—

’Faculté Polytechnique’ van Mons

| 7. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

7.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 7. | K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

7.

K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen

2004/2005

| 8. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

8.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 8. | Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

8.

Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen

2004/2005

| 9. | Master Ingénieur Civil Architecte, à finalité spécialisée |
| --- | --- |

9.

Master Ingénieur Civil Architecte, à finalité spécialisée

| 9. | Faculté Polytechnique de Mons |
| --- | --- |

9.

Faculté Polytechnique de Mons

2008/2009

България

Магистър-Специалност aрхитектура

| — | Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет

Свидетелство, издадено от компетентната Камара на архитектите, удостоверяващо изпълнението на предпоставките, необходими за регистрация като архитект с пълна проектантска правоспособност в регистъра на архитектите

2010/2011

| — | Варненски свободен университет ’Черноризец Храбър’, Варна, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Варненски свободен университет ’Черноризец Храбър’, Варна, Архитектурен факултет

2007/2008

| — | Висше строително училище ’Любен Каравелов’, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Висше строително училище ’Любен Каравелов’, Архитектурен факултет

2009/2010

Česká republika

Architektura a urbanismus

| — | Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze |
| --- | --- |

—

Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze

Osvědčení o splnění kvalifikačních požadavků pro samostatný výkon profese architekta vydané Českou komorou architektů

2007/2008

| — | Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury |
| --- | --- |

—

Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury

Inženýr architekt (Ing.Arch.)

| — | Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury

Magistr umění v oboru architektura (MgA.)

| — | Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze |
| --- | --- |

—

Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze

Magistr umění v oboru Architektonická tvorba, MgA

| — | Akademie výtvarných umění v Praze |
| --- | --- |

—

Akademie výtvarných umění v Praze

2007/2008

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i arkitektur (cand.arch.)

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

1988/1989

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

Bescheinigung einer zuständigen Architektenkammer über die Erfüllung der Qualifikationsvoraussetzungen im Hinblick auf eine Eintragung in die Architektenliste

1988/1989

Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Master of Arts – M.A.

| — | Hochschule Bremen – University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt – School of Architecture Bremen |
| --- | --- |

—

Hochschule Bremen – University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt – School of Architecture Bremen

2003/2004

| — | Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster School of Architecture |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster School of Architecture

2000/2001

| — | Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur

2005/2006

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur

2007/2008

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen ’seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg’ |
| --- | --- |

—

Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen ’seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg’

2009/2010

| — | Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen / Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen / Architektur

2005/2006

| — | Fachhochschule Erfurt / University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Erfurt / University of Applied Sciences

2006/2007

| — | Hochschule Augsburg / Augsburg University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Hochschule Augsburg / Augsburg University of Applied Sciences

2005/2006

| — | Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Hochschule München / Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule München / Fakultät für Architektur

2005/2006

| — | Hochschule für Technik Stuttgart, Fakultät Architektur und Gestaltung |
| --- | --- |

—

Hochschule für Technik Stuttgart, Fakultät Architektur und Gestaltung

2005/2006

| — | SRH Hochschule Heidelberg |
| --- | --- |

—

SRH Hochschule Heidelberg

2013/2014

| — | Staatliche Akademie der Bildenden Künste Stuttgart, Fachbereich Architektur |
| --- | --- |

—

Staatliche Akademie der Bildenden Künste Stuttgart, Fachbereich Architektur

2006/2007

| — | Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG) |
| --- | --- |

—

Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG)

2014/2015

Master of Arts (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Architektur)

Hochschule Trier Fachbereich Gestaltung – Fachrichtung Architektur

2007/2008

Master of Engineering (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Engineering)

Technische Hochschule Mittelhessen (University of Applied Sciences) Fachbereich Bauwesen

2010/2011

Bachelor of Arts – B.A.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn |
| --- | --- |

—

Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn

2007/2008

| — | Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG) |
| --- | --- |

—

Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG)

2014/2015

Bachelor of Sciences (B.Sc.)

Hochschule Bochum, Fachbereich Architektur

2003/2004

| — | Universität Stuttgart, Fakultät 1: Architektur und Stadtplanung |
| --- | --- |

—

Universität Stuttgart, Fakultät 1: Architektur und Stadtplanung

2009/2010

Master of Science

| — | Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft |
| --- | --- |

—

Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft

2011/2012

| — | Fachhochschule Aachen, Fachbereich Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Aachen, Fachbereich Architektur

2009/2010

Master of Science (M.Sc.) in Kombination mit dem Bachelor of Science (B.Sc.)

| — | Bauhaus-Universität Weimar |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar

2005/2006

| — | Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur

2008/2009

| — | Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur und Urbanistik |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur und Urbanistik

2013/2014

Eesti

Arhitektuurimagister

Eesti Kunstiakadeemia

2006/2007

Ελλάδα

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα – Μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών της Πολυτεχνικής Σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών της Πολυτεχνικής Σχολής

| — | Πανεπιστήμιο Πατρών, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών της Πολυτεχνικής Σχολής |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Πατρών, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών της Πολυτεχνικής Σχολής

2003/2004

| — | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

1999/2000

| — | Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών |
| --- | --- |

—

Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

1999/2000

Πολυτεχνείο Κρήτης, Σχολή Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

2004/2005

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

1988/1989

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid

| — | Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria |
| --- | --- |

—

Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona

| — | Universidad de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña

1991/1992

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada. |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

1994/1995

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

1998/1999

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona

1999/2000

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada

| — | Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura) |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura)

| — | Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

2000/2001

| — | Universidad San Pablo CEU |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU

2001/2002

| — | Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas |
| --- | --- |

—

Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas

2002/2003

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

2005/2006

| — | Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior |
| --- | --- |

—

Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior

| — | Universidad Pontificia de Salamanca |
| --- | --- |

—

Universidad Pontificia de Salamanca

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2006/2007

| — | IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2009/2010

Título de Graduado / a en Arquitectura

| — | IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2008/2009

| — | Universidad de Zaragoza. Escuela de Ingeniería y Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Zaragoza. Escuela de Ingeniería y Arquitectura

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

2009/2010

| — | Universitat Internacional de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Internacional de Catalunya

| — | Universidad San Jorge (Zaragoza) |
| --- | --- |

—

Universidad San Jorge (Zaragoza)

| — | Universidad de Navarra |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra

| — | Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior |
| --- | --- |

—

Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior

| — | Universitat Ramon Llull, la Salle |
| --- | --- |

—

Universitat Ramon Llull, la Salle

| — | Universidad San Pablo CEU – Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU – Madrid

2010/2011

| — | Universitat Politècnica de València |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de València

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

| — | Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad de Las Palmas de Gran Canaria. Escuela de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Las Palmas de Gran Canaria. Escuela de Arquitectura

| — | Universidad de Castilla La Mancha. Escuela de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Castilla La Mancha. Escuela de Arquitectura

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universitat Politècnica de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de Catalunya

Graduado en fundamentos de la arquitectura + Máster en Arquitectura

| — | Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid

2010/2011

| — | Universidad Antonio de Nebrija |
| --- | --- |

—

Universidad Antonio de Nebrija

2011/2012

| — | Universidad de Zaragoza, Escuela de Ingeniería y Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Zaragoza, Escuela de Ingeniería y Arquitectura

| — | Escuela Técnica Superior de Arquitectura – Universidad del Pais Vasco/Euskal Herriko Unibertsitatea |
| --- | --- |

—

Escuela Técnica Superior de Arquitectura – Universidad del Pais Vasco/Euskal Herriko Unibertsitatea

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universidad Politécnica de Valencia. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Valencia. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

2014/2015

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

| — | Universidad de Alcalá de Henares. Escuela Politécnica de Alcalá de Henares |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares. Escuela Politécnica de Alcalá de Henares

2015/2016

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

2016/2017

| — | Universidad Europea de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Valencia

2013/2014

| — | Universidad Europea de Canarias |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Canarias

2012/2013

France

| 1. | Diplôme d’architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d’architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l’architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l’architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d’architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d’architecte ESA

| 2. | Ecole spéciale d’architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

Ecole spéciale d’architecture de Paris

| 3. | Diplôme d’architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d’architecte ENSAIS

| 3. | Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

| 4. | Diplôme d’Etat d’architecte (DEA) |
| --- | --- |

4.

Diplôme d’Etat d’architecte (DEA)

| 4. | Ecole Nationale Supérieure d’Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

4.

Ecole Nationale Supérieure d’Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte diplômé d’Etat à l’exercice de la maîtrise d’œuvre en son nom propre (HMONP) (Ministère chargé de l’architecture)

2005/2006

| | Ecole Nationale Supérieure d’Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur |
| --- | --- |

Ecole Nationale Supérieure d’Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Grenoble (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Grenoble (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nancy (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nancy (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Normandie (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Normandie (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Toulouse (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Toulouse (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Versailles (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Versailles (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

Diplôme d’Etat d’architecte (DEA), dans le cadre de la formation professionnelle continue

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| 5. | Diplôme d’études de l’école spéciale d’architecture Grade 2 équivalent au diplôme d’Etat d’architecte |
| --- | --- |

5.

Diplôme d’études de l’école spéciale d’architecture Grade 2 équivalent au diplôme d’Etat d’architecte

| 5. | Ecole spéciale d’architecture (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

5.

Ecole spéciale d’architecture (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Diplôme d’architecte de l’ESA habilitant à exercer la maitrise d’œuvre en son nom propre, équivalent à l’habilitation de l’architecte diplômé d’Etat à l’exercice de la maîtrise d’œuvre en son nom propre, reconnu par le Ministère chargé de l’architecture

2006/2007

| 6. | Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours architecte) |
| --- | --- |

6.

Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours architecte)

| 6. | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

6.

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte de l’INSA à exercer la maîtrise d’œuvre en son nom propre équivalent à l’HMONP, reconnue par le ministère chargé de l’architecture

2005/2006

Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours d’architecte pour ingénieur)

| | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte de l’INSA à exercer la maîtrise d’œuvre en son nom propre équivalent à l’HMONP, délivrée par le ministère chargé de l’architecture

2005/2006

Hrvatska

Magistar/Magistrica inženjer/inženjerka arhitekture i urbanizma

Sveučilište u Zagrebu, Arhitektonski fakultet

Diploma; Dopunska isprava o studiju; Potvrda HKA da podnositelj zahtjeva ispunjava kvalifikacijske uvjete

2005/2006

Magistar/magistra inženjer/inženjerka arhitekture

Sveučilišteu Splitu – Gakultet građevinarstva, arhitekture i geodezije

Potvrda Hrvatske komore arhitekata da podnositelj zahtjeva zadovoljava uvijete za upis u komoru.

2016/2017

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

Certificate of fulfilment of qualifications requirements for professional recognition as an architect in Ireland issued by the Royal Institute of Architects of Ireland (RIAI)

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch))

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 5. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL) |
| --- | --- |

5.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL)

| 5. | University of Limerick |
| --- | --- |

5.

University of Limerick

2005/2006

| 6. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) WIT) |
| --- | --- |

6.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) WIT)

| 6. | Waterford Institute of Technology |
| --- | --- |

6.

Waterford Institute of Technology

2005/2006

Italia (106)

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

Diploma di abilitazione all’esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione (ora Ministero dell’istruzione, dell’università e della ricerca) dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l’esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

| — | Università di Catania – Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania – Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma ’La Sapienza’ |
| --- | --- |

—

Università di Roma ’La Sapienza’

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

| — | Università degli Studi ’Mediterranea’ di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi ’Mediterranea’ di Reggio Calabria

2000/2001

Laurea in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

1998/1999

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma ’La Sapienza’ |
| --- | --- |

—

Università di Roma ’La Sapienza’

Laurea specialistica in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

2000/2001

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma ’La Sapienza’ |
| --- | --- |

—

Università di Roma ’La Sapienza’

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata – Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata – Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2001/2002

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2002/2003

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2003/2004

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2005/2006

Laurea magistrale in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

2004/2005

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma ’La Sapienza’ |
| --- | --- |

—

Università di Roma ’La Sapienza’

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2010/2011

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2004/2005

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2004/2005

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2004/2005

| — | Università degli Studi di Perugia |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Perugia

2006/2007

| — | Università degli Studi di Padova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Padova

2008/2009

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma ’La Sapienza’ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma ’La Sapienza’

1998/1999

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

1999/2000

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

Laurea magistrale quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma ’La Sapienza’ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma ’La Sapienza’

2004/2005

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

Laurea specialistica in architettura (Progettazione architettonica)

| — | Università di Roma Tre |
| --- | --- |

—

Università di Roma Tre

2001/2002

Università degli Studi di Napoli ’Federico II’

2005/2006

Laurea magistrale in architettura (Progettazione architettonica)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

2001/2002

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Facoltà di Architettura dell’Università degli studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura dell’Università degli studi di Trieste

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

2002/2003

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma ’La Sapienza’ |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma ’La Sapienza’

2004/2005

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università degli Studi ’Mediterranea’ di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi ’Mediterranea’ di Reggio Calabria

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

2005/2006

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbanistica)

| — | Università degli Studi ’Mediterranea’ di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi ’Mediterranea’ di Reggio Calabria

2005/2006

Laurea Specialistica in Progettazione dell’Architettura

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

Laurea magistrale in Architettura

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

2004/2005

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi di Trieste

| — | Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Trieste

2014/2015

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

2006/2007

| — | Università degli Studi di Enna ’Kore’ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Enna ’Kore’

2004/2005

| — | Università degli Studi di Firenze |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Firenze

2008/2009

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

| — | Università degli Studi di Udine |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Udine

2009/2010

| — | Università degli Studi ’Mediterranea’ di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi ’Mediterranea’ di Reggio Calabria

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

2010/2011

| — | Università degli Studi della Basilicata |
| --- | --- |

—

Università degli Studi della Basilicata

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà ’Ludovico Quaroni’ dell’Università degli Studi ’La Sapienza’ di Roma

2000/2001

Laurea Magistrale in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà ’Ludovico Quaroni’ dell’Università degli Studi ’La Sapienza’ di Roma

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2001/2002

Laurea Magistrale in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione urbana e territoriale)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Specialistica in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2001/2002

Laurea magistrale in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2004/2005

Laurea Specialistica Architettura delle Costruzioni

Università degli Studi di Cagliari

2005/2006

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi ’La Sapienza’ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi ’La Sapienza’ di Roma

2004/2005

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2001/2002

| — | Università degli Studi di Napoli ’Federico II’ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli ’Federico II’

2005/2006

Laurea Magistrale in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi ’La Sapienza’ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi ’La Sapienza’ di Roma

2004/2005

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2009/2010

| — | Università degli Studi di Napoli ’Federico II’ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli ’Federico II’

2004/2005

Laurea Specialista in Architettura (costruzione)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro e Valorizzazione)

Politecnico di Torino

2005/2006

Laurea Specialistica in Architettura (Ambiente e Paesaggio)

Politecnico di Torino

2005/2006

Laurea Specialistica in Architettura (Nuove Qualità delle Costruzioni e dei Contesti)

Università degli Studi della Campania ’Luigi Vanvitelli’ (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2007/2008

Laurea Magistrale in Architettura e Ingegneria Edile

Università degli Studi della Campania ’Luigi Vanvitelli’ (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2009/2010

Laurea Magistrale in Architettura e Progetto dell’Ambiente Urbano

Università degli Studi della Campania ’Luigi Vanvitelli’ (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2009/2010

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione degli Interni e per l’Autonomia

Università degli Studi della Campania ’Luigi Vanvitelli’ (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2011/2012

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione architettonica

Università degli Studi di Napoli ’Federico II’

2004/2005

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli ’Federico II’

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli ’Federico II’

2007/2008

Laurea Magistrale in Architettura – Arredamento e Progetto

Università degli Studi di Napoli ’Federico II’

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Manutenzione e Gestione

Università degli Studi di Napoli ’Federico II’

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Costruzione Città

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Progetto Sostenibile

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Restauro e la Valorizzazione del Patrimonio

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale Architettura per la Sostenibilità

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale Architettura per l’Ambiente Costruito

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura e Culture del Progetto

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Innovazione

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura per il Nuovo e l’Antico

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura – Restauro

Università degli Studi ’Mediterranea’ di Reggio Calabria

2013/2014

Κύπρος

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα – Μηχανικού στην Αρχιτεκτονική

| — | Πανεπιστήμιο Κύπρου |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Κύπρου

Βεβαίωση που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (ΕΤΕΚ) η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

2005/2006

Professional Diploma in Architecture

| — | University of Nicosia |
| --- | --- |

—

University of Nicosia

2006/2007

Δίπλωμα Αρχιτεκτονικής (5 έτη)

| — | Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

| — | Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

Frederick University, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών του Πανεπιστημίου Frederick

2014/2015

Latvija

Arhitekta diploms

Rīgas Tehniskā universitāte

Latvijas Arhitektu savienības sertificēšanas centra Arhitekta prakses sertifikāts

2007/2008

Lietuva

Bakalauro diplomas (Architektūros bakalauras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

Architekto kvalifikacijos atestatas (Atestuotas architektas)

2007/2008

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magistro diplomas (Architektūros magistras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magyarország

Okleveles épitészmérnök MSc

| — | Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar |
| --- | --- |

—

Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar

A területi illetékes építészkamara hatósági bizonyítványa a szakmagyakorlási jogosultságról.

2007/2008

Okleveles épitészmérnök

| — | Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar |
| --- | --- |

—

Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar

2007/2008

Okleveles építészmérnök

| — | Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar |
| --- | --- |

—

Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar

2007/2008

Malta

Degree in Bachelor of Engineering and Architecture (Hons)

Universita’ ta’ Malta

Warrant b’titlu ta’ ’Perit’ mahrug mill-Bord tal-Warrant

2007/2008

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

As of 2014/2015: Verklaring van Bureau Architectenregister die bevestigt dat aan de eisen voor de beroepskwalificatie van architect is voldaan

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk: |
| --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

1988/1989

| | — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| | — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| | — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| | — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| | — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| | — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

| 4. | Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture |
| --- | --- |

4.

Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture

| 4. | Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde |
| --- | --- |

4.

Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde

2003/2004

| | — | Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture) |
| --- | --- | --- |

—

Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture)

Technische Universiteit Eindhoven

2002/2003

| | Master of Architecture |
| --- | --- |

Master of Architecture

ArtEZ hogeschool voor de kunsten / ArtEZ Academie van Bouwkunst

2003/2004

Amsterdamse Hogeschool van de Kunsten / Academie van Bouwkunst Amsterdam

2003/2004

Hanze Hogeschool Groningen / Academie van Bouwkunst Groningen

2003/2004

Hogeschool Rotterdam / Rotterdamse Academie van Bouwkunst

2003/2004

Fontys Hogeschool voor de Kunsten / Academie voor Architectuur en Stedenbouw in Tilburg

2003/2004

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

Bescheinigung des Bundesministers für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft über die Erfüllung der Voraussetzung für die Eintragung in die Architektenkammer/Bescheinigung einer Bezirksverwaltungsbehörde über die Ausbildung oder Befähigung, die zur Ausübung des Baumeistergewerbes (Berechtigung für Hochbauplanung) berechtigt

1998/1999

| 2. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Universität für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Universität für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

| 7. | Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 7. | Fachhochschule Kärnten |
| --- | --- |

7.

Fachhochschule Kärnten

2004/2005

| 8. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

8.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 8. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

8.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck)

2008/2009

| 9. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

9.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 9. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz) |
| --- | --- |

9.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz)

2008/2009

| 10. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

10.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 10. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

10.

Technische Universität Wien

2006/2007

| 11. | Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

11.

Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 11. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz |
| --- | --- |

11.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz

2008/2009

| 11. | Akademie der bildenden Künste Wien |
| --- | --- |

11.

Akademie der bildenden Künste Wien

2008/2009

| 12. | Masterstudium der Architektur |
| --- | --- |

12.

Masterstudium der Architektur

| 12. | Universität für angewandte Kunst Wien |
| --- | --- |

12.

Universität für angewandte Kunst Wien

2011/2012

| 13. | BA-Studiengang Bauplanung u. Bauwirtschaft Studienzweig Architektur u. MA-Studiengang Architektur |
| --- | --- |

13.

BA-Studiengang Bauplanung u. Bauwirtschaft Studienzweig Architektur u. MA-Studiengang Architektur

| 13. | Fachhochschule Joanneum Graz |
| --- | --- |

13.

Fachhochschule Joanneum Graz

2015/2016

| 14. | Bachelorstudiengang ’Green Building’ und Masterstudiengang ’Architektur – Green Building’ |
| --- | --- |

14.

Bachelorstudiengang ’Green Building’ und Masterstudiengang ’Architektur – Green Building’

| 14. | Fachhochschule Campus Wien |
| --- | --- |

14.

Fachhochschule Campus Wien

2016/2017

Polska

magister inżynier architekt (mgr inż. arch.)

| — | Politechnika Białostocka |
| --- | --- |

—

Politechnika Białostocka

Zaświadczenie o członkostwie w okręgowej izbie architektów/Zaświadczenie Krajowej Rady Izby Architektów RP potwierdzające posiadanie kwalifikacji do wykonywania zawodu architekta zgodnych z wymaganiami wynikającymi z przepisów prawa Unii Europejskiej osoby nie będącej członkiem Izby

2007/2008

| — | Politechnika Gdańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Gdańska

| — | Politechnika Łódzka |
| --- | --- |

—

Politechnika Łódzka

| — | Politechnika Śląska |
| --- | --- |

—

Politechnika Śląska

| — | Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie |
| --- | --- |

—

Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie

| — | Politechnika Warszawska |
| --- | --- |

—

Politechnika Warszawska

| — | Politechnika Krakowska |
| --- | --- |

—

Politechnika Krakowska

| — | Politechnika Wrocławska |
| --- | --- |

—

Politechnika Wrocławska

| — | Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego |
| --- | --- |

—

Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego

2003/2004

dyplom ukończenia studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| — | Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie |
| --- | --- |

—

Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie

2011/2012

| — | Politechnika Lubelska |
| --- | --- |

—

Politechnika Lubelska

2008/2009

| — | Uniwersytet Techniczno-Przyrodniczy im. Jana i Jędrzeja Śniadeckich w Bydgoszczy |
| --- | --- |

—

Uniwersytet Techniczno-Przyrodniczy im. Jana i Jędrzeja Śniadeckich w Bydgoszczy

2011/2012

| — | Politechnika Poznańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Poznańska

2007/2008

| — | Uniwersytet Zielonogórski |
| --- | --- |

—

Uniwersytet Zielonogórski

2008/2009

dyplom studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| | Politechnika Świętokrzyska |
| --- | --- |

Politechnika Świętokrzyska

2012/2013

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

Certificado de cumprimento dos pré-requisitos de qualificação para inscrição na Ordem dos Arquitectos, emitido pela competente Ordem dos Arquitectos

1988/1989

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra |
| --- | --- |

—

Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1986/1987

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

1993/1994

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia

1995/1996

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

1997/1998

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

1998/1999

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1998/1999

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1991/1992

Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade Autónoma de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Autónoma de Lisboa

2001/2002

| — | Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico) |
| --- | --- |

—

Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico)

2001/2002

Carta de curso de Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1999/2000

| — | Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

2006/2007

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias

1995/1996

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa

2008/2009

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2007/2008

| — | Escola Superior Artística do Porto (ESAP) |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto (ESAP)

1988/1989 (Licenciatura) 2007/2008 (Mestrado)

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

2006/2007

| | Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

Universidade Lusíada do Porto

2006/2007

Carta de curso de Mestrado Integrado em Arquitectura e Urbanismo

| — | Universidade Fernando Pessoa |
| --- | --- |

—

Universidade Fernando Pessoa

2006/2007

| — | ESG/Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

ESG/Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Diploma de Mestre em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1988/1989

Carta de Curso, Grau de Licenciado

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2001/2002

Carta de curso de mestre em Arquitectura

| — | Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Universidade do Porto

2003/2004

Certidão de Licenciatura em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

Diploma de Mestrado Integrado em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

România

Diploma de arhitect

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism ’ION MINCU’ |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism ’ION MINCU’

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2010/2011

| — | Universitatea ’Politehnică’ din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea ’Politehnică’ din Timişoara

2011/2012

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

2010/2011

| — | Universitatea Tehnică ’Gheorghe Asachi’ din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică ’Gheorghe Asachi’ din Iaşi

2007/2008

| — | Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură

2009/2010

Diploma de licență și master

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism ’ION MINCU’ |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism ’ION MINCU’

2011/2012

| — | Universitatea ’Politehnică’ din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea ’Politehnică’ din Timişoara

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

| — | Universitatea Tehnică ’Gheorghe Asachi’ din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică ’Gheorghe Asachi’ din Iaşi

| — | Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură

Slovenija

Magister inženir arhitekture/Magistrica inženirka arhitekture

Univerza v Ljubljani, Fakulteta za Arhitekturo

Potrdilo Zbornice za arhitekturo in prostor o usposobljenosti za opravljanje nalog odgovornega projektanta arhitekture

2007/2008

Diploma o pridobljeni magistrski izobrazbi 2. stopnje

Univerza v Mariboru; Fakulteta za gradbeništvo, prometno inženirstvo in arhitekturo

Slovensko

Diplom inžiniera Architekta (titul Ing. arch.)

| — | Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus

Certifikát vydaný Slovenskou komorou architektov na základe 3-ročnej praxe pod dohľadom a vykonania autorizačnej skúšky

2007/2008

| — | Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus

2004/2005

Diplom magistra umení (titul Mgr. art.)

| — | Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 ’Architektonická tvorba’ |
| --- | --- |

—

Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 ’Architektonická tvorba’

2007/2008

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto / Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu /Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu /Tekniska högskolan (Helsinki)

1998/1999

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu / Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu / Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto / Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto / Uleåborgs universitet

| — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

| — | Tampereen teknillinen yliopisto / Tammerfors tekniska universitet |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto / Tammerfors tekniska universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

2010/2011

| — | Tampereen teknillinen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto

2010/2011

| — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

2010/2011

Sverige

Arkitektexamen

| — | Chalmers Tekniska Högskola AB |
| --- | --- |

—

Chalmers Tekniska Högskola AB

1998/1999

| — | Kungliga Tekniska Högskolan |
| --- | --- |

—

Kungliga Tekniska Högskolan

| — | Lunds Universitet |
| --- | --- |

—

Lunds Universitet

| — | Umeå universitet |
| --- | --- |

—

Umeå universitet

2009/2010

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | – Universities |
| --- | --- |

1.

– Universities

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

An Architects Registration Board Part 3 Certificate of Architectural Education

1988/1989

| | — | Colleges of Art |
| --- | --- | --- |

—

Colleges of Art

| | — | Schools of Art |
| --- | --- | --- |

—

Schools of Art

| | — | Cardiff University |
| --- | --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| | — | University for the Creative Arts |
| --- | --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2008/2009

| | — | Birmingham City University |
| --- | --- | --- |

—

Birmingham City University

2008/2009

| | — | University of Nottingham |
| --- | --- | --- |

—

University of Nottingham

2008/2009

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

1988/1989

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| | — | Final Examination (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- | --- |

—

Final Examination (ARB/RIBA Part 2)

| | — | Architectural Association |
| --- | --- | --- |

—

Architectural Association

2011/2012

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

| 6. | Master of Architecture |
| --- | --- |

6.

Master of Architecture

| 6. | – University of Liverpool |
| --- | --- |

6.

– University of Liverpool

2006/2007

| | — | Cardiff University |
| --- | --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| | — | University of Plymouth |
| --- | --- | --- |

—

University of Plymouth

2007/2008

| | — | Queens University, Belfast |
| --- | --- | --- |

—

Queens University, Belfast

2009/2010

| | — | Northumbria University |
| --- | --- | --- |

—

Northumbria University

2009/2010

| | — | University of Brighton |
| --- | --- | --- |

—

University of Brighton

2010/2011

| | — | Birmingham City University |
| --- | --- | --- |

—

Birmingham City University

2010/2011

| | — | University of Kent |
| --- | --- | --- |

—

University of Kent

2006/2007

| | — | University of Ulster |
| --- | --- | --- |

—

University of Ulster

2008/2009

| | — | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- | --- |

—

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2009/2010

| | — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- | --- |

—

Leeds Metropolitan University

2011/2012

| | — | Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University) |
| --- | --- | --- |

—

Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University)

2014/2015

| | — | University of Newcastle upon Tyne |
| --- | --- | --- |

—

University of Newcastle upon Tyne

2011/2012

| | — | University of Lincoln |
| --- | --- | --- |

—

University of Lincoln

2011/2012

| | — | University of Huddersfield |
| --- | --- | --- |

—

University of Huddersfield

2012/2013

| | — | University of the West of England |
| --- | --- | --- |

—

University of the West of England

2011/2012

| | — | University of Westminster |
| --- | --- | --- |

—

University of Westminster

2011/2012

| | — | University for the Creative Arts |
| --- | --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2013/2014

| | — | University of Central Lancashire |
| --- | --- | --- |

—

University of Central Lancashire

2014/2015

| 7. | Graduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

7.

Graduate Diploma in Architecture

| 7. | University College London |
| --- | --- |

7.

University College London

2006/2007

| 8. | Professional Diploma in Architecture |
| --- | --- |

8.

Professional Diploma in Architecture

| 8. | University of East London |
| --- | --- |

8.

University of East London

2007/2008

| | — | Northumbria University |
| --- | --- | --- |

—

Northumbria University

2008/2009

| 9. | Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture |
| --- | --- |

9.

Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture

| 9. | University College London |
| --- | --- |

9.

University College London

2008/2009

| 10. | Postgraduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

10.

Postgraduate Diploma in Architecture

| 10. | — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- | --- |

10.

—

Leeds Metropolitan University

2007/2008

| | — | University of Edinburgh |
| --- | --- | --- |

—

University of Edinburgh

2008/2009

| | — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2009/2010

| 11. | MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

11.

MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2)

| 11. | — | University College London |
| --- | --- | --- |

11.

—

University College London

2011/2012

| | — | University of Nottingham |
| --- | --- | --- |

—

University of Nottingham

2013/2014

| | — | University of East London |
| --- | --- | --- |

—

University of East London

2013/2014

| 12. | Master of Architecture (MArch) |
| --- | --- |

12.

Master of Architecture (MArch)

| 12. | Liverpool John Moores University |
| --- | --- |

12.

Liverpool John Moores University

2011/2012

| | — | De Montfort University |
| --- | --- | --- |

—

De Montfort University

2011/2012

| | — | Arts University Bournemouth |
| --- | --- | --- |

—

Arts University Bournemouth

2011/2012

| | — | Nottingham Trent University |
| --- | --- | --- |

—

Nottingham Trent University

2012/2013

| 13. | Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation |
| --- | --- |

13.

Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation

| 13. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

13.

University of Edinburgh

2008/2009

| 14. | Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

14.

Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design

| 14. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

14.

University of Edinburgh

2008/2009

| 15. | MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B) |
| --- | --- |

15.

MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B)

| 15. | University of Cambridge |
| --- | --- |

15.

University of Cambridge

2009/2010

| | — | MPhil in Architecture and Urban Design |
| --- | --- | --- |

—

MPhil in Architecture and Urban Design

| | — | University of Cambridge |
| --- | --- | --- |

—

University of Cambridge

2013/2014

| 16. | Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies |
| --- | --- |

16.

Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies

| 16. | University of East London/Centre for Alternative Technology |
| --- | --- |

16.

University of East London/Centre for Alternative Technology

2008/2009

| 17. | MArchD in Applied Design in Architecture |
| --- | --- |

17.

MArchD in Applied Design in Architecture

| 17. | Oxford Brookes University |
| --- | --- |

17.

Oxford Brookes University

2011/2012

| 18. | M’Arch |
| --- | --- |

18.

M’Arch

| 18. | University of Portsmouth |
| --- | --- |

18.

University of Portsmouth

2011/2012

| 19. | Master of Architecture (International) |
| --- | --- |

19.

Master of Architecture (International)

| 19. | University of Huddersfield |
| --- | --- |

19.

University of Huddersfield

2012/2013

| 20. | Master of Architecture with Honours |
| --- | --- |

20.

Master of Architecture with Honours

| 20. | Cardiff University |
| --- | --- |

20.

Cardiff University

2015/2016

| 21. | MArch (Architecture) |
| --- | --- |

21.

MArch (Architecture)

| 21. | Kingston University |
| --- | --- |

21.

Kingston University

2013/2014

| 22. | MArch in Architecture |
| --- | --- |

22.

MArch in Architecture

| 22. | University of Greenwich |
| --- | --- |

22.

University of Greenwich

2013/2014

| 23. | The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science |
| --- | --- |

23.

The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science

| 23. | University of Edinburgh / Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

23.

University of Edinburgh / Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2012/2013

| 24. | MArch |
| --- | --- |

24.

MArch

| 24. | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

24.

Sheffield Hallam University

2013/2014

| 25. | MArch Architecture |
| --- | --- |

25.

MArch Architecture

| 25. | University of the Arts London is the awarding body and the MArch Architecture is offered by Central Saint Martins |
| --- | --- |

25.

University of the Arts London is the awarding body and the MArch Architecture is offered by Central Saint Martins

2015/2016

| 26. | MArch: Master of Architecture |
| --- | --- |

26.

MArch: Master of Architecture

| 26. | London South Bank University |
| --- | --- |

26.

London South Bank University

2015/2016

| 27. | Master of Architecture with Urban Planning |
| --- | --- |

27.

Master of Architecture with Urban Planning

| 27. | University of Dundee |
| --- | --- |

27.

University of Dundee

2015/2016

| 28. | MArch Architecture: Collaborative Practice |
| --- | --- |

28.

MArch Architecture: Collaborative Practice

| 28. | University of Sheffield |
| --- | --- |

28.

University of Sheffield

2015/2016

---

(1)  Vuoteen 2012 asti.

(2)  Vuodesta 2013 lähtien.

(3)  
  1.10.2017 asti koulutuksesta annettavaan asiakirjaan on liitettävä myös todistus valmistumisen jälkeisen harjoittelun (’staż podyplomowy’) suorittamisesta.

(4)  Vuodesta 2011 lähtien.

(5)  Tammikuusta 2013.

(6)  Kesäkuusta 2015.

(7)  Helmikuusta 2015.

(8)  Vuodesta 1991/1992.

(9)  Kesäkuusta 2015.

(10)  Heinäkuusta 2011.

(11)  Kesäkuusta 2015.

(12)  Toukokuusta 2006.

(13)  Kesäkuusta 2015.

(14)  
  3.11.2015 lähtien.

(15)  Syyskuusta 2008.

(16)  Toukokuusta 2015.

(17)  Vuodesta 2006 lähtien.

(18)  Vuodesta 2012 lähtien.

(19)  Kesäkuusta 2015.

(20)  Kesäkuusta 2015.

(21)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 30.12.1994.

(22)  Vuoteen 2012 asti.

(23)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 4.4.2000.

(24)  Toukokuusta 2006.

(25)  Kesäkuusta 2015.

(26)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 3.6.2015.

(27)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 30.12.1994.

(28)  Toukokuusta 2015.

(29)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 1.1.1983.

(30)  Kesäkuusta 2015.

(31)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 14.6.2017.

(32)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 1.1.1983.

(33)  
  14.9.2010 asti.

(34)  Lokakuusta 2009.

(35)  Kesäkuusta 2015.

(36)  Lokakuusta 2009.

(37)  Lokakuusta 2009.

(38)  Helmikuusta 2015.

(39)  Syyskuusta 2008.

(40)  
  1.8.1987 lukuun ottamatta henkilöitä, joiden koulutus on alkanut sitä ennen.

(41)  
  31.12.1971.

(42)  
  31.10.1999.

(43)  Asiakirjoja ei enää anneta, jos koulutus on alkanut 5.3.1982 jälkeen.

(44)  
  9.7.1984.

(45)  
  31.3.2004.

(46)  
  1.2.1984.

(47)  
  3.12.1971.

(48)  
  31.10.1993.

(49)  Asiakirjoja ei enää anneta, jos koulutus on alkanut 5.3.1982 jälkeen.

(50)  
  8.7.1984.

(51)  
  31.3.2004.

(52)  
  1.1.1991.

(53)  Kesäkuusta 2015.

(54)  Lokakuusta 2009.

(55)  Toukokuusta 2015.

(56)  Kesäkuusta 2015.

(57)  Helmikuusta 2015.

(58)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 8.12.2016.

(59)  Kesäkuusta 2015.

(60)  Helmikuusta 2015.

(61)  Syyskuusta 2008.

(62)  Heinäkuusta 2017.

(63)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 12.8.1996.

(64)  Syyskuusta 2008.

(65)  
  30.9.2007.

(66)  
  28.2.2013.

(67)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 31.12.1994.

(68)  Kesäkuusta 2015.

(69)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 3.6.2015.

(70)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 1.1.1983.

(71)  
  17.2.2006 lähtien.

(72)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 3.6.2015.

(73)  
  21.11.2003 lähtien.

(74)  Suu- ja leukakirurgian erikoisalan koulutuksesta annettavaan asiakirjaan johtavan koulutuksen (lääkärin ja hammaslääkärin peruskoulutus) edellytyksenä on, että hakija on suorittanut hyväksytysti lääkärin peruskoulutuksen (24 artikla) ja lisäksi suorittanut hyväksytysti hammaslääkärin peruskoulutuksen (34 artikla).

(75)  Vuodesta 2006 lähtien.

(76)  
  10.7.2014 lähtien.

(77)  Vuodesta 2009 lähtien.

(78)  Tammikuusta 2013.”

(79)  Tämä koulutuksesta annettava asiakirja oikeuttaa haltijan automaattiseen tunnustamiseen, jos se on annettu jäsenvaltioiden kansalaisille, jotka ovat suorittaneet tutkinnon Irlannissa.

(80)  Nämä tiedot koulutuksesta annettavasta asiakirjasta sisällytettiin mukaan, jotta varmistetaan, että Irlannissa tutkinnon suorittaneet ovat oikeutettuja automaattiseen tunnustamiseen ilman rekisteröitymistä Irlannissa, koska rekisteröityminen ei ole osa ammattipätevyyden hankkimista.

(81)  Nämä tiedot koulutuksesta annettavasta asiakirjasta korvaavat aiemmat Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevat kohdat, jotta varmistetaan, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa tutkinnon suorittaneet ovat oikeutettuja automaattiseen tunnustamiseen ilman rekisteröitymistä, koska rekisteröityminen ei ole osa ammattipätevyyden hankkimista.

(82)  Voimassa vuoteen 2001 asti.

(83)  Vuodesta 2001/2002 lähtien.”

(84)  Vuoteen 2012 asti.

(85)  Vuodesta 2013 lähtien.

(86)  
  1. lokakuuta 2016 asti koulutuksesta annettavaan asiakirjaan on liitettävä myös todistus valmistumisen jälkeisen harjoittelun (’staż podyplomowy’) suorittamisesta.

(87)  
  1.10.2011 lähtien.

(88)  
  1.9.2017 lähtien.

(89)  Voimassa 22.11.2006 asti.

(90)  
  23.11.2006 lähtien.

(91)  Voimassa 10.4.2008 asti

(92)  
  11.4.2008 lähtien.

(93)  
  10.1.2011 lähtien.

(94)  
  1.10.2011 lähtien.

(95)  
  1.10.2012 lähtien.”

(96)  Tämä koulutuksesta annettava asiakirja oikeuttaa haltijan automaattiseen tunnustamiseen, jos se on annettu jäsenvaltioiden kansalaisille, jotka ovat suorittaneet tutkinnon Irlannissa.

(97)  Nämä tiedot koulutuksesta annettavasta asiakirjasta sisällytettiin mukaan, jotta varmistetaan, että Irlannissa tutkinnon suorittaneet ovat oikeutettuja automaattiseen tunnustamiseen ilman rekisteröitymistä Irlannissa, koska rekisteröityminen ei ole osa ammattipätevyyden hankkimista.

(98)  Nämä tiedot koulutuksesta annettavasta asiakirjasta korvaavat aiemmat Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevat kohdat, jotta varmistetaan, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa tutkinnon suorittaneet ovat oikeutettuja automaattiseen tunnustamiseen ilman rekisteröitymistä, koska rekisteröityminen ei ole osa ammattipätevyyden hankkimista.

(99)  Voimassa vuoteen 2001 asti.

(100)  Vuodesta 2001/2002 lähtien.”

(101)  Tämä koulutuksesta annettava asiakirja oikeuttaa haltijan automaattiseen tunnustamiseen, jos se on annettu jäsenvaltioiden kansalaisille, jotka ovat suorittaneet tutkinnon Irlannissa.

(102)  Nämä tiedot koulutuksesta annettavasta asiakirjasta sisällytettiin mukaan, jotta varmistetaan, että Irlannissa tutkinnon suorittaneet ovat oikeutettuja automaattiseen tunnustamiseen ilman rekisteröitymistä Irlannissa. Tässä tapauksessa asiakirjaan liitettävä todistus on osoitus siitä, että kaikki pätevyysvaatimukset täyttyvät.

(103)  Tämä koulutuksesta annettava asiakirja oikeuttaa haltijan automaattiseen tunnustamiseen, jos se on annettu jäsenvaltioiden kansalaisille, jotka ovat suorittaneet tutkinnon Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

(104)  Nämä tiedot koulutuksesta annettavasta asiakirjasta sisällytettiin mukaan, jotta varmistetaan, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa tutkinnon suorittaneet ovat oikeutettuja automaattiseen tunnustamiseen ilman rekisteröitymistä. Tässä tapauksessa asiakirjaan liitettävä todistus on osoitus siitä, että kaikki pätevyysvaatimukset täyttyvät.

(105)  
  10.1.2011 lähtien.”

(106)  Nimitykset ’Università degli studi di (kaupungin nimi)’ ja ’Università di (kaupungin nimi)’ ovat toisiaan vastaavia ja yksilöivät saman yliopiston.

(107)  Lokakuusta 2016 lähtien nimenä on ’Università degli Studi della Campania ’Luigi Vanvitelli’
  ’.”

---