# Europeiska unionens L 64/4 ma

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 64 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången4 mars 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 64

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången4 mars 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 336/2006 av den 15 februari 2006 om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen och upphävande av rådets förordning (EG) nr 3051/95 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG av den 15 februari 2006 om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG | 37 |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/11/EG av den 15 februari 2006 om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö (kodifierad version) (
  1
  ) | 52 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 336/2006 av den 15 februari 2006 om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen och upphävande av rådets förordning (EG) nr 3051/95 (
  1
  )

1

1

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG av den 15 februari 2006 om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG

37

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/11/EG av den 15 februari 2006 om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö (kodifierad version) (
  1
  )

1

52

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Europaparlamentet och rådet |
| | * | Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 15 februari 2006 om ytterligare europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen | 60 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Europaparlamentet och rådet

*

Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 15 februari 2006 om ytterligare europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 4.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 64/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 336/2006

av den 15 februari 2006

om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen och upphävande av rådets förordning (EG) nr 3051/95

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Internationella säkerhetsorganisationskoden för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening (nedan kallad ”ISM-koden”) antogs 1993 av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). Denna kod har successivt blivit tvingande för de flesta fartyg som används på internationella resor med antagandet i maj 1994 av kapitel IX, ”Organisation för säker drift av fartyg”, i 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (SOLAS). |
| --- | --- |

(1)

Internationella säkerhetsorganisationskoden för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening (nedan kallad ”ISM-koden”) antogs 1993 av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). Denna kod har successivt blivit tvingande för de flesta fartyg som används på internationella resor med antagandet i maj 1994 av kapitel IX, ”Organisation för säker drift av fartyg”, i 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (SOLAS).

| (2) | IMO ändrade ISM-koden genom resolution MSC.104 (73), som antogs den 5 december 2000. |
| --- | --- |

(2)

IMO ändrade ISM-koden genom resolution MSC.104 (73), som antogs den 5 december 2000.

| (3) | Riktlinjer för administrationers genomförande av ISM-koden antogs genom IMO:s resolution A.788 (19) den 23 november 1995. Riktlinjerna har ändrats genom resolution A.913 (22), som antogs den 29 november 2001. |
| --- | --- |

(3)

Riktlinjer för administrationers genomförande av ISM-koden antogs genom IMO:s resolution A.788 (19) den 23 november 1995. Riktlinjerna har ändrats genom resolution A.913 (22), som antogs den 29 november 2001.

| (4) | Genom rådets förordning (EG) nr 3051/95 av den 8 december 1995 om säkerhetsorganisation för roll-on/roll-off-passagerarfartyg (ro-ro-fartyg) (3) blev ISM-koden obligatorisk på gemenskapsnivå med verkan från och med den 1 juli 1996 för alla ro-ro-passagerarfartyg i reguljär trafik till eller från hamnar i medlemsstaterna på både inrikes och internationella resor, oberoende av flagg. Detta var ett första steg mot ett enhetligt och samstämmigt genomförande av ISM-koden i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(4)

Genom rådets förordning (EG) nr 3051/95 av den 8 december 1995 om säkerhetsorganisation för roll-on/roll-off-passagerarfartyg (ro-ro-fartyg) (3) blev ISM-koden obligatorisk på gemenskapsnivå med verkan från och med den 1 juli 1996 för alla ro-ro-passagerarfartyg i reguljär trafik till eller från hamnar i medlemsstaterna på både inrikes och internationella resor, oberoende av flagg. Detta var ett första steg mot ett enhetligt och samstämmigt genomförande av ISM-koden i alla medlemsstater.

| (5) | Enligt kapitel IX i SOLAS blev ISM-koden den 1 juli 1998 obligatorisk för företag som använder passagerarfartyg, inklusive höghastighetspassagerarfartyg, oljetankfartyg, kemikalietankfartyg, gastankfartyg, bulkfartyg och höghastighetslastfartyg på 500 bruttoton eller mer på internationella resor. |
| --- | --- |

(5)

Enligt kapitel IX i SOLAS blev ISM-koden den 1 juli 1998 obligatorisk för företag som använder passagerarfartyg, inklusive höghastighetspassagerarfartyg, oljetankfartyg, kemikalietankfartyg, gastankfartyg, bulkfartyg och höghastighetslastfartyg på 500 bruttoton eller mer på internationella resor.

| (6) | Den 1 juli 2002 blev ISM-koden obligatorisk för företag som använder andra lastfartyg och flyttbara oljeborrplattformar till sjöss på 500 bruttoton eller mer på internationella resor. |
| --- | --- |

(6)

Den 1 juli 2002 blev ISM-koden obligatorisk för företag som använder andra lastfartyg och flyttbara oljeborrplattformar till sjöss på 500 bruttoton eller mer på internationella resor.

| (7) | Säkerheten för människoliv till sjöss och miljöskyddet kan effektivt förbättras genom en strikt och obligatorisk tillämpning av ISM-koden. |
| --- | --- |

(7)

Säkerheten för människoliv till sjöss och miljöskyddet kan effektivt förbättras genom en strikt och obligatorisk tillämpning av ISM-koden.

| (8) | Det är önskvärt att direkt tillämpa ISM-koden på fartyg som för en medlemsstats flagg samt på fartyg, oberoende av flagg, som uteslutande används på inrikes resor eller går i reguljär linjetrafik till eller från hamnar i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(8)

Det är önskvärt att direkt tillämpa ISM-koden på fartyg som för en medlemsstats flagg samt på fartyg, oberoende av flagg, som uteslutande används på inrikes resor eller går i reguljär linjetrafik till eller från hamnar i medlemsstaterna.

| (9) | Genom antagandet av en ny förordning, som är direkt tillämplig, bör ISM-kodens efterlevnad säkerställas, varvid det överlämnas åt medlemsstaterna att bestämma om de vill genomföra koden för fartyg som går i trafik endast i hamnområden, oberoende av flagg. |
| --- | --- |

(9)

Genom antagandet av en ny förordning, som är direkt tillämplig, bör ISM-kodens efterlevnad säkerställas, varvid det överlämnas åt medlemsstaterna att bestämma om de vill genomföra koden för fartyg som går i trafik endast i hamnområden, oberoende av flagg.

| (10) | Till följd av detta bör förordning (EG) nr 3051/95 upphävas. |
| --- | --- |

(10)

Till följd av detta bör förordning (EG) nr 3051/95 upphävas.

| (11) | Om en medlemsstat anser att det i praktiken är svårt för företag att följa specifika bestämmelser i del A av ISM-koden när det gäller vissa fartyg eller kategorier av fartyg som uteslutande används på inrikes resor i den medlemsstaten, kan den göra undantag helt eller delvis från dessa bestämmelser genom att införa åtgärder som säkerställer att kodens mål uppnås på motsvarande sätt. Den får för dessa fartyg och företag fastställa alternativa förfaranden för certifiering och verifiering. |
| --- | --- |

(11)

Om en medlemsstat anser att det i praktiken är svårt för företag att följa specifika bestämmelser i del A av ISM-koden när det gäller vissa fartyg eller kategorier av fartyg som uteslutande används på inrikes resor i den medlemsstaten, kan den göra undantag helt eller delvis från dessa bestämmelser genom att införa åtgärder som säkerställer att kodens mål uppnås på motsvarande sätt. Den får för dessa fartyg och företag fastställa alternativa förfaranden för certifiering och verifiering.

| (12) | Det är nödvändigt att beakta rådets direktiv 95/21/EG av den 19 juni 1995 om hamnstatskontroll av fartyg (4). |
| --- | --- |

(12)

Det är nödvändigt att beakta rådets direktiv 95/21/EG av den 19 juni 1995 om hamnstatskontroll av fartyg (4).

| (13) | Det är också nödvändigt att beakta rådets direktiv 94/57/EG av den 22 november 1994 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (5) när det gäller definitionen av erkänd organisation i förordningen respektive rådets direktiv 98/18/EG av den 17 mars 1998 om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (6) för att fastställa förordningens tillämpningsområde i fråga om passagerarfartyg som används på inrikes resor. |
| --- | --- |

(13)

Det är också nödvändigt att beakta rådets direktiv 94/57/EG av den 22 november 1994 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (5) när det gäller definitionen av erkänd organisation i förordningen respektive rådets direktiv 98/18/EG av den 17 mars 1998 om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (6) för att fastställa förordningens tillämpningsområde i fråga om passagerarfartyg som används på inrikes resor.

| (14) | De åtgärder som krävs för att ändra bilaga II bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7). |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som krävs för att ändra bilaga II bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7).

| (15) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att förbättra fartygs säkerhetsorganisation och öka säkerheten vid driften av dem samt att förhindra förorening från fartyg, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och de därför kan uppnås bättre på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att förbättra fartygs säkerhetsorganisation och öka säkerheten vid driften av dem samt att förhindra förorening från fartyg, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och de därför kan uppnås bättre på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Syftet med denna förordning är att förbättra fartygs säkerhetsorganisation och öka säkerheten vid driften av dem samt att förhindra förorening från fartyg, när det gäller de fartyg som avses i artikel 3.1, genom att det säkerställs att företag som har sådana fartyg i trafik följer ISM-koden genom att

| a) | företagen upprättar, genomför och på lämpligt sätt upprätthåller ombordbaserade och landbaserade säkerhetsorganisationssystem, och att |
| --- | --- |

a)

företagen upprättar, genomför och på lämpligt sätt upprätthåller ombordbaserade och landbaserade säkerhetsorganisationssystem, och att

| b) | administrationerna i flagg- och hamnstaterna kontrollerar dessa. |
| --- | --- |

b)

administrationerna i flagg- och hamnstaterna kontrollerar dessa.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 1. | ISM-koden: de internationella organisationsregler för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening som antogs av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) genom församlingens resolution A.741 (18) av den 4 november 1993, ändrad genom sjösäkerhetskommitténs resolution MSC.104 (73) av den 5 december 2000, och som i sin aktuella version återges i bilaga I till denna förordning. |
| --- | --- |

1.

ISM-koden: de internationella organisationsregler för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening som antogs av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) genom församlingens resolution A.741 (18) av den 4 november 1993, ändrad genom sjösäkerhetskommitténs resolution MSC.104 (73) av den 5 december 2000, och som i sin aktuella version återges i bilaga I till denna förordning.

| 2. | erkänd organisation: ett organ som är erkänt i enlighet med direktiv 94/57/EG. |
| --- | --- |

2.

erkänd organisation: ett organ som är erkänt i enlighet med direktiv 94/57/EG.

| 3. | företag: fartygets ägare eller en annan organisation eller person, till exempel redaren eller den som hyr fartyget utan besättning, som har övertagit fartygsägarens ansvar för fartygets drift och som därvid gått med på att överta de skyldigheter och det ansvar som ISM-koden föreskriver. |
| --- | --- |

3.

företag: fartygets ägare eller en annan organisation eller person, till exempel redaren eller den som hyr fartyget utan besättning, som har övertagit fartygsägarens ansvar för fartygets drift och som därvid gått med på att överta de skyldigheter och det ansvar som ISM-koden föreskriver.

| 4. | passagerarfartyg: ett fartyg, inklusive höghastighetsfartyg, som medför fler än tolv passagerare, eller ett undervattenspassagerarfartyg. |
| --- | --- |

4.

passagerarfartyg: ett fartyg, inklusive höghastighetsfartyg, som medför fler än tolv passagerare, eller ett undervattenspassagerarfartyg.

| 5. | passagerare: varje person med undantag av






  a) | befälhavaren och besättningsmedlemmarna, eller andra personer som i någon egenskap är anställda eller sysselsatta ombord på ett fartyg för det fartygets behov, och |
| --- | --- | --- |

5.

passagerare: varje person med undantag av

a)

befälhavaren och besättningsmedlemmarna, eller andra personer som i någon egenskap är anställda eller sysselsatta ombord på ett fartyg för det fartygets behov, och

| b) | barn under ett år. |
| --- | --- |

b)

barn under ett år.

| 6. | höghastighetsfartyg: höghastighetsfartyg enligt definitionen i regel nr X-1/2 i SOLAS, i dess aktuella version. De begränsningar som anges i artikel 2 f i direktiv 98/18/EG skall tillämpas på höghastighetspassagerarfartyg. |
| --- | --- |

6.

höghastighetsfartyg: höghastighetsfartyg enligt definitionen i regel nr X-1/2 i SOLAS, i dess aktuella version. De begränsningar som anges i artikel 2 f i direktiv 98/18/EG skall tillämpas på höghastighetspassagerarfartyg.

| 7. | lastfartyg: ett fartyg, inklusive höghastighetsfartyg, som inte är ett passagerarfartyg. |
| --- | --- |

7.

lastfartyg: ett fartyg, inklusive höghastighetsfartyg, som inte är ett passagerarfartyg.

| 8. | internationell resa: en sjöresa från en medlemsstats eller varje annan stats hamn till en hamn utanför den staten, eller omvänt. |
| --- | --- |

8.

internationell resa: en sjöresa från en medlemsstats eller varje annan stats hamn till en hamn utanför den staten, eller omvänt.

| 9. | inrikes resa: en resa i fartområden från en medlemsstats hamn till samma eller en annan hamn i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

9.

inrikes resa: en resa i fartområden från en medlemsstats hamn till samma eller en annan hamn i den medlemsstaten.

| 10. | reguljär linjetrafik: en serie av resor med ett fartyg som upprätthåller trafik mellan två eller flera platser, antingen






  a) | enligt en offentliggjord tidtabell, eller |
| --- | --- | --- |

10.

reguljär linjetrafik: en serie av resor med ett fartyg som upprätthåller trafik mellan två eller flera platser, antingen

a)

enligt en offentliggjord tidtabell, eller

| b) | med resor som företas så regelbundet eller så ofta att de utgör en uppenbar, systematisk serie. |
| --- | --- |

b)

med resor som företas så regelbundet eller så ofta att de utgör en uppenbar, systematisk serie.

| 11. | ro-ro-passagerarfartyg: ett havsgående passagerarfartyg enligt definitionen i kapitel II-1 i SOLAS i dess aktuella version. |
| --- | --- |

11.

ro-ro-passagerarfartyg: ett havsgående passagerarfartyg enligt definitionen i kapitel II-1 i SOLAS i dess aktuella version.

| 12. | undervattenspassagerarfartyg: ett passagerarfartyg som huvudsakligen framförs i undervattensläge och är beroende av stöd från ytan, t.ex. från ett fartyg på ytan eller från landbaserade inrättningar, för övervakning och för en eller flera av följande uppgifter:






  a) | Omladdning av kraftkälla. |
| --- | --- | --- |

12.

undervattenspassagerarfartyg: ett passagerarfartyg som huvudsakligen framförs i undervattensläge och är beroende av stöd från ytan, t.ex. från ett fartyg på ytan eller från landbaserade inrättningar, för övervakning och för en eller flera av följande uppgifter:

a)

Omladdning av kraftkälla.

| b) | Återfyllning av högtrycksluft. |
| --- | --- |

b)

Återfyllning av högtrycksluft.

| c) | Försörjning med livsuppehållande funktioner. |
| --- | --- |

c)

Försörjning med livsuppehållande funktioner.

| 13. | flyttbar oljeborrplattform till sjöss: ett fartyg som kan användas vid borrning för att prospektera eller utvinna resurser under havsbottnen, till exempel flytande eller gasformiga kolväten, svavel eller salt. |
| --- | --- |

13.

flyttbar oljeborrplattform till sjöss: ett fartyg som kan användas vid borrning för att prospektera eller utvinna resurser under havsbottnen, till exempel flytande eller gasformiga kolväten, svavel eller salt.

| 14. | bruttodräktighet: ett fartygs bruttodräktighet fastställd enligt 1969 års internationella skeppsmätningskonvention, eller, i fråga om fartyg som uteslutande används på inrikes resor, och om fartyget inte har mätts enligt den konventionen, bruttodräktigheten fastställd enligt nationella regler om mätning av dräktighet. |
| --- | --- |

14.

bruttodräktighet: ett fartygs bruttodräktighet fastställd enligt 1969 års internationella skeppsmätningskonvention, eller, i fråga om fartyg som uteslutande används på inrikes resor, och om fartyget inte har mätts enligt den konventionen, bruttodräktigheten fastställd enligt nationella regler om mätning av dräktighet.

Artikel 3

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning skall tillämpas på följande typer av fartyg och på företag som har sådana fartyg i trafik:

| a) | Lastfartyg och passagerarfartyg som för en medlemsstats flagg och som används på internationella resor. |
| --- | --- |

a)

Lastfartyg och passagerarfartyg som för en medlemsstats flagg och som används på internationella resor.

| b) | Lastfartyg och passagerarfartyg som används uteslutande på inrikes resor, oberoende av flagg. |
| --- | --- |

b)

Lastfartyg och passagerarfartyg som används uteslutande på inrikes resor, oberoende av flagg.

| c) | Lastfartyg och passagerarfartyg i reguljär linjetrafik till eller från hamnar i medlemsstaterna, oberoende av flagg. |
| --- | --- |

c)

Lastfartyg och passagerarfartyg i reguljär linjetrafik till eller från hamnar i medlemsstaterna, oberoende av flagg.

| d) | Flyttbara oljeborrplattformar till sjöss som går i trafik under en medlemsstats myndighet. |
| --- | --- |

d)

Flyttbara oljeborrplattformar till sjöss som går i trafik under en medlemsstats myndighet.

2.   Denna förordning skall inte tillämpas på följande typer av fartyg eller på de företag som har sådana fartyg i trafik:

| a) | Krigsfartyg, trupptransportfartyg och andra fartyg som en medlemsstat äger eller har i trafik och som endast används för offentliga, icke-kommersiella ändamål. |
| --- | --- |

a)

Krigsfartyg, trupptransportfartyg och andra fartyg som en medlemsstat äger eller har i trafik och som endast används för offentliga, icke-kommersiella ändamål.

| b) | Fartyg som inte framdrivs på mekanisk väg, enkelt byggda träfartyg samt nöjes- och fritidsbåtar, om de inte har eller kommer att ha en besättning och inte medför eller kommer att medföra fler än tolv passagerare i kommersiellt syfte. |
| --- | --- |

b)

Fartyg som inte framdrivs på mekanisk väg, enkelt byggda träfartyg samt nöjes- och fritidsbåtar, om de inte har eller kommer att ha en besättning och inte medför eller kommer att medföra fler än tolv passagerare i kommersiellt syfte.

| c) | Fiskefartyg. |
| --- | --- |

c)

Fiskefartyg.

| d) | Lastfartyg och flyttbara oljeborrplattformar till sjöss med en bruttodräktighet under 500 ton. |
| --- | --- |

d)

Lastfartyg och flyttbara oljeborrplattformar till sjöss med en bruttodräktighet under 500 ton.

| e) | Passagerarfartyg, utom ro-ro-passagerarfartyg, i fartområden av klass C och D enligt definitionen i artikel 4 i direktiv 98/18/EG. |
| --- | --- |

e)

Passagerarfartyg, utom ro-ro-passagerarfartyg, i fartområden av klass C och D enligt definitionen i artikel 4 i direktiv 98/18/EG.

Artikel 4

Efterlevnad

Medlemsstaterna skall se till att alla företag som har fartyg i trafik som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde följer bestämmelserna i denna förordning.

Artikel 5

Krav på säkerhetsorganisation

De fartyg som avses i artikel 3.1 och de företag som har sådana fartyg i trafik skall uppfylla kraven i del A i ISM-koden.

Artikel 6

Certifiering och verifiering

Vid certifiering och verifiering skall medlemsstaterna följa bestämmelserna i del B i ISM-koden.

Artikel 7

Undantag

1.   Om en medlemsstat anser att det i praktiken är svårt för företag att följa punkterna 6, 7, 9, 11 och 12 i del A av ISM-koden när det gäller vissa fartyg eller kategorier av fartyg som uteslutande används på inrikes resor i den medlemsstaten, får den medge undantag helt eller delvis från dessa bestämmelser genom att införa åtgärder som säkerställer att kodens mål uppnås på motsvarande sätt.

2.   En medlemsstat får fastställa alternativa förfaranden för certifiering och verifiering, om den anser att det i praktiken är svårt att följa de krav som anges i artikel 6 när det gäller fartyg och företag som har beviljats undantag med stöd av punkt 1.

3.   Under de omständigheter som anges i punkt 1 och, i förekommande fall punkt 2, skall följande förfarande tillämpas:

| a) | Den berörda medlemsstaten skall till kommissionen anmäla undantaget och de åtgärder som den avser att besluta om. |
| --- | --- |

a)

Den berörda medlemsstaten skall till kommissionen anmäla undantaget och de åtgärder som den avser att besluta om.

| b) | Om det inom sex månader efter anmälan, i enlighet med förfarandet i artikel 12.2, beslutas att det föreslagna undantaget inte är motiverat eller att de föreslagna åtgärderna inte är tillräckliga, skall medlemsstaten åläggas att ändra eller att avstå från att anta de föreslagna bestämmelserna. |
| --- | --- |

b)

Om det inom sex månader efter anmälan, i enlighet med förfarandet i artikel 12.2, beslutas att det föreslagna undantaget inte är motiverat eller att de föreslagna åtgärderna inte är tillräckliga, skall medlemsstaten åläggas att ändra eller att avstå från att anta de föreslagna bestämmelserna.

| c) | Medlemsstaten skall offentliggöra alla antagna åtgärder med en direkt hänvisning till punkt 1 och i förekommande fall punkt 2. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaten skall offentliggöra alla antagna åtgärder med en direkt hänvisning till punkt 1 och i förekommande fall punkt 2.

4.   Efter att ha beviljat ett undantag enligt punkt 1 och i förekommande fall punkt 2 skall den berörda medlemsstaten utfärda ett certifikat i enlighet med punkt 5 andra stycket i del B i bilaga II, med angivande av tillämpliga operativa begränsningar.

Artikel 8

Giltighet, godkännande och erkännande av certifikat

1.   Dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation skall gälla i högst fem år räknat från den dag det utfärdades. Certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation skall gälla i högst fem år räknat från den dag det utfärdades.

2.   Vid förnyelse av dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation och av certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation skall relevanta bestämmelser i del B i ISM-koden tillämpas.

3.   Medlemsstaterna skall godta dokument om godkänd säkerhetsorganisation, interimistiska dokument om godkänd säkerhetsorganisation, certifikat om godkänd säkerhetsorganisation och interimistiska certifikat om godkänd säkerhetsorganisation som utfärdats av administrationen i en annan medlemsstat eller av en erkänd organisation som handlar på dess vägnar.

4.   Medlemsstaterna skall godta dokument om godkänd säkerhetsorganisation, interimistiska dokument om godkänd säkerhetsorganisation, certifikat om godkänd säkerhetsorganisation och interimistiska certifikat om godkänd säkerhetsorganisation som utfärdats av administrationerna i tredjeländer, eller för deras räkning.

För fartyg i reguljär linjetrafik skall emellertid dokument om godkänd säkerhetsorganisation, interimistiska dokument om godkänd säkerhetsorganisation, certifikat om godkänd säkerhetsorganisation och interimistiska certifikat om godkänd säkerhetsorganisation som utfärdats på tredjelandsadministrationers vägnar på lämpligt sätt verifieras av de berörda medlemsstaterna eller på deras vägnar med avseende på överensstämmelse med ISM-koden, såvida de inte har utfärdats av en medlemsstats administration eller av en erkänd organisation.

Artikel 9

Sanktioner

Medlemsstaterna skall fastställa regler för sanktioner för överträdelser av denna förordning och vidta alla åtgärder som krävs för att se till att de verkställs. Sanktionerna skall vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

Artikel 10

Rapportering

1.   Medlemsstaterna skall vartannat år rapportera till kommissionen om genomförandet av denna förordning.

2.   Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 12.2, ta fram en harmoniserad mall för sådana rapporter.

3.   Inom sex månader efter det att kommissionen har mottagit medlemsstaternas rapporter skall den med Europeiska sjösäkerhetsbyråns bistånd sammanställa dessa till en rapport om förordningens genomförande och vid behov föreslå åtgärder. Rapporten skall tillställas Europaparlamentet och rådet.

Artikel 11

Ändringar

1.   Ändringar i ISM-koden får undantas från denna förordnings tillämpningsområde i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 av den 5 november 2002 om inrättande av en kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS) (8).

2.   Ändringar i bilaga II skall göras i enlighet med förfarandet i artikel 12.2.

Artikel 12

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS), inrättad genom artikel 3 i förordning (EG) nr 2099/2002.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 13

Upphävande

1.   Förordning (EG) nr 3051/95 skall upphöra att gälla från och med den 24 mars 2006.

2.   Interimistiska dokument om godkänd säkerhetsorganisation, interimistiska certifikat om godkänd säkerhetsorganisation, dokument om godkänd säkerhetsorganisation och certifikat om godkänd säkerhetsorganisation som utfärdats före den 24 mars 2006 skall gälla till dess att deras giltighetstid löpt ut eller till dess att de godkänns på nytt.

Artikel 14

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

För last- och passagerarfartyg som ännu inte behöver uppfylla kraven i ISM-koden skall förordningen tillämpas från och med den 24 mars 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 15 februari 2006.

På Europaparlamentets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

På rådets vägnar

H. WINKLER

Ordförande

---

(1)  EUT C 302, 7.12.2004, s. 20.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 10 mars 2004 (EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 565), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 juli 2005 (EUT C 264 E, 25.10.2005, s. 28) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 december 2005 (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(3)  EGT L 320, 30.12.1995, s. 14. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 (EGT L 324, 29.11.2002, s. 1).

3

(4)  EGT L 157, 7.7.1995, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/84/EG (EGT L 324, 29.11.2002, s. 53).

4

(5)  EGT L 319, 12.12.1994, s. 20. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2002/84/EG.

5

(6)  EGT L 144, 15.5.1998, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/75/EG (EUT L 190, 30.7.2003, s. 6).

6

(7)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  EGT L 324, 29.11.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 415/2004 (EUT L 68, 6.3.2004, s. 10).

8

---

BILAGA I

Internationella organisationsregler för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening (Internationella säkerhetsorganisationskoden – ISM-koden)

| Del A | Genomförande |
| --- | --- |

Del A

| 1. | Allmänt |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Definitioner |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Mål |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tillämpning |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Funktionskrav avseende ett säkerhetsorganisationssystem |
| --- | --- |

1.4

| 2. | Säkerhets- och miljöskyddspolicy |
| --- | --- |

2.

| 3. | Företags ansvar och befogenheter |
| --- | --- |

3.

| 4. | Personer med tilldelat ansvar |
| --- | --- |

4.

| 5. | Befälhavares ansvar och befogenheter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Resurser och personal |
| --- | --- |

6.

| 7. | Utveckling av planer för funktionerna ombord |
| --- | --- |

7.

| 8. | Beredskap för nödsituationer |
| --- | --- |

8.

| 9. | Rapporter och analyser av avvikelser, olyckor och olyckstillbud |
| --- | --- |

9.

| 10. | Underhåll av fartyget och dess utrustning |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dokumentation |
| --- | --- |

11.

| 12. | Av företaget utförd verifiering, översyn och utvärdering |
| --- | --- |

12.

| Del B | Certifiering och verifiering |
| --- | --- |

Del B

| 13. | Certifiering och periodisk verifiering |
| --- | --- |

13.

| 14. | Interimistisk certifiering |
| --- | --- |

14.

| 15. | Verifiering |
| --- | --- |

15.

| 16. | Certifikatens utformning |
| --- | --- |

16.

INTERNATIONELLA ORGANISATIONSREGLER FÖR SÄKER DRIFT AV FARTYG OCH FÖR FÖRHINDRANDE AV FÖRORENING

(INTERNATIONELLA SÄKERHETSORGANISATIONSKODEN – ISM-KODEN)

DEL A – GENOMFÖRANDE

1.   Allmänt

1.1   Definitioner

I delarna A och B i denna kod används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 1.1.1 | Internationella säkerhetsorganisationskoden (ISM-koden): de internationella organisationsregler för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening som antagits av församlingen, med de ändringar som IMO kan komma att anta. |
| --- | --- |

1.1.1

Internationella säkerhetsorganisationskoden (ISM-koden): de internationella organisationsregler för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening som antagits av församlingen, med de ändringar som IMO kan komma att anta.

| 1.1.2 | företag: fartygets ägare eller någon annan organisation eller person, såsom redaren eller den som hyr fartyget utan besättning, som har övertagit fartygsägarens ansvar för fartygets drift och som därvid gått med på att överta de skyldigheter och det ansvar som koden föreskriver. |
| --- | --- |

1.1.2

företag: fartygets ägare eller någon annan organisation eller person, såsom redaren eller den som hyr fartyget utan besättning, som har övertagit fartygsägarens ansvar för fartygets drift och som därvid gått med på att överta de skyldigheter och det ansvar som koden föreskriver.

| 1.1.3 | administration: regeringen i det land vars flagg fartyget har rätt att föra. |
| --- | --- |

1.1.3

administration: regeringen i det land vars flagg fartyget har rätt att föra.

| 1.1.4 | säkerhetsorganisationssystem: ett strukturerat och dokumenterat system som gör det möjligt för företagets personal att effektivt genomföra företagets säkerhets- och miljöskyddspolicy. |
| --- | --- |

1.1.4

säkerhetsorganisationssystem: ett strukturerat och dokumenterat system som gör det möjligt för företagets personal att effektivt genomföra företagets säkerhets- och miljöskyddspolicy.

| 1.1.5 | dokument om godkänd säkerhetsorganisation: ett dokument som utfärdats till ett företag som uppfyller kraven enligt denna kod. |
| --- | --- |

1.1.5

dokument om godkänd säkerhetsorganisation: ett dokument som utfärdats till ett företag som uppfyller kraven enligt denna kod.

| 1.1.6 | certifikat om godkänd säkerhetsorganisation: ett dokument som utfärdats till ett fartyg, vilket innebär att företaget och dess fartygsledning arbetar i enlighet med det godkända säkerhetsorganisationssystemet. |
| --- | --- |

1.1.6

certifikat om godkänd säkerhetsorganisation: ett dokument som utfärdats till ett fartyg, vilket innebär att företaget och dess fartygsledning arbetar i enlighet med det godkända säkerhetsorganisationssystemet.

| 1.1.7 | sakliga bevis: en kvantitativ eller kvalitativ information, protokoll eller uppgifter om sakförhållanden som gäller säkerhet eller förekomst och genomförande av en del av säkerhetsorganisationssystemet, grundad på observation, mätning eller test och som kan verifieras. |
| --- | --- |

1.1.7

sakliga bevis: en kvantitativ eller kvalitativ information, protokoll eller uppgifter om sakförhållanden som gäller säkerhet eller förekomst och genomförande av en del av säkerhetsorganisationssystemet, grundad på observation, mätning eller test och som kan verifieras.

| 1.1.8 | observation: ett yttrande om sakförhållanden som gjorts under en inspektion av säkerhetsorganisationen och som är underbyggt av sakliga bevis. |
| --- | --- |

1.1.8

observation: ett yttrande om sakförhållanden som gjorts under en inspektion av säkerhetsorganisationen och som är underbyggt av sakliga bevis.

| 1.1.9 | avvikelse: en noterad situation där sakliga bevis påvisar att ett specificerat krav inte uppfyllts. |
| --- | --- |

1.1.9

avvikelse: en noterad situation där sakliga bevis påvisar att ett specificerat krav inte uppfyllts.

| 1.1.10 | allvarlig avvikelse: en identifierbar avvikelse som utgör ett allvarligt hot mot personalens eller fartygets säkerhet eller en betydande miljörisk, vilken kräver omedelbara korrigerande åtgärder. Avsaknaden av ett effektivt och systematiskt genomförande av ett av kodens krav skall också betraktas som en allvarlig avvikelse. |
| --- | --- |

1.1.10

allvarlig avvikelse: en identifierbar avvikelse som utgör ett allvarligt hot mot personalens eller fartygets säkerhet eller en betydande miljörisk, vilken kräver omedelbara korrigerande åtgärder. Avsaknaden av ett effektivt och systematiskt genomförande av ett av kodens krav skall också betraktas som en allvarlig avvikelse.

| 1.1.11 | harmoniseringsdatum: den dag och månad varje år som motsvarar det datum då aktuellt dokument eller certifikat upphör att gälla. |
| --- | --- |

1.1.11

harmoniseringsdatum: den dag och månad varje år som motsvarar det datum då aktuellt dokument eller certifikat upphör att gälla.

| 1.1.12 | konvention: 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss, med senare ändringar. |
| --- | --- |

1.1.12

konvention: 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss, med senare ändringar.

1.2   Mål

| 1.2.1 | Målen med koden är att säkerställa säkerheten till sjöss, förhindra att människor skadas eller omkommer samt undvika skador på miljön, i synnerhet på den marina miljön, och på egendom. |
| --- | --- |

1.2.1

Målen med koden är att säkerställa säkerheten till sjöss, förhindra att människor skadas eller omkommer samt undvika skador på miljön, i synnerhet på den marina miljön, och på egendom.

| 1.2.2 | Företagets mål för säkerhetsorganisationen bör bl.a. |
| --- | --- |

1.2.2

Företagets mål för säkerhetsorganisationen bör bl.a.

| 1.2.2.1 | sörja för säkra rutiner för fartygs drift och en säker arbetsmiljö, |
| --- | --- |

1.2.2.1

sörja för säkra rutiner för fartygs drift och en säker arbetsmiljö,

| 1.2.2.2 | fastställa skydd mot alla identifierade risker, och |
| --- | --- |

1.2.2.2

fastställa skydd mot alla identifierade risker, och

| 1.2.2.3 | kontinuerligt öka den landbaserade personalens och sjöpersonalens kompetens i säkerhetsledning, inklusive beredskap för nödsituationer både vad gäller säkerhet och miljöskydd. |
| --- | --- |

1.2.2.3

kontinuerligt öka den landbaserade personalens och sjöpersonalens kompetens i säkerhetsledning, inklusive beredskap för nödsituationer både vad gäller säkerhet och miljöskydd.

| 1.2.3 | Säkerhetsorganisationssystemet bör säkerställa |
| --- | --- |

1.2.3

Säkerhetsorganisationssystemet bör säkerställa

| 1.2.3.1 | att obligatoriska regler och föreskrifter följs, och |
| --- | --- |

1.2.3.1

att obligatoriska regler och föreskrifter följs, och

| 1.2.3.2 | att tillämpliga koder, riktlinjer och standarder, rekommenderade av IMO, administrationer, klassificeringssällskap och andra organisationer inom sjöfartsbranschen beaktas. |
| --- | --- |

1.2.3.2

att tillämpliga koder, riktlinjer och standarder, rekommenderade av IMO, administrationer, klassificeringssällskap och andra organisationer inom sjöfartsbranschen beaktas.

1.3   Tillämpning

Kraven i denna kod får tillämpas på alla fartyg.

1.4   Funktionskrav avseende säkerhetsorganisationssystem

Alla företag bör utarbeta, genomföra och upprätthålla ett säkerhetsorganisationssystem som innefattar följande funktionskrav:

| 1.4.1 | säkerhets- och miljöskyddspolicy, |
| --- | --- |

1.4.1

säkerhets- och miljöskyddspolicy,

| 1.4.2 | instruktioner och förfaranden för att säkerställa säker drift av fartyg samt skydd av miljön i enlighet med relevant internationell lagstiftning och flaggstatens lagstiftning, |
| --- | --- |

1.4.2

instruktioner och förfaranden för att säkerställa säker drift av fartyg samt skydd av miljön i enlighet med relevant internationell lagstiftning och flaggstatens lagstiftning,

| 1.4.3 | klar ansvarsfördelning och bestämda kommunikationskanaler mellan landbaserad personal och sjöpersonal samt inom dessa grupper, |
| --- | --- |

1.4.3

klar ansvarsfördelning och bestämda kommunikationskanaler mellan landbaserad personal och sjöpersonal samt inom dessa grupper,

| 1.4.4 | rutiner för rapportering av olyckor och avvikelser från bestämmelserna i denna kod, |
| --- | --- |

1.4.4

rutiner för rapportering av olyckor och avvikelser från bestämmelserna i denna kod,

| 1.4.5 | handlingsplan för nödsituationer, och |
| --- | --- |

1.4.5

handlingsplan för nödsituationer, och

| 1.4.6 | rutiner för interna kontroller och översyn av organisationen. |
| --- | --- |

1.4.6

rutiner för interna kontroller och översyn av organisationen.

2.   Säkerhets- och miljöskyddspolicy

| 2.1 | Företaget bör fastställa en säkerhets- och miljöskyddspolicy som beskriver hur målen i punkt 1.2 kommer att uppnås. |
| --- | --- |

2.1

Företaget bör fastställa en säkerhets- och miljöskyddspolicy som beskriver hur målen i punkt 1.2 kommer att uppnås.

| 2.2 | Företaget bör säkerställa att denna policy genomförs och upprätthålls på alla nivåer i organisationen, både på land och till sjöss. |
| --- | --- |

2.2

Företaget bör säkerställa att denna policy genomförs och upprätthålls på alla nivåer i organisationen, både på land och till sjöss.

3.   Företags ansvar och befogenheter

| 3.1 | Om den enhet som ansvarar för driften av fartyget är en annan än ägaren, måste ägaren anmäla enhetens fullständiga namn och annan relevant information om den till administrationen. |
| --- | --- |

3.1

Om den enhet som ansvarar för driften av fartyget är en annan än ägaren, måste ägaren anmäla enhetens fullständiga namn och annan relevant information om den till administrationen.

| 3.2 | Företaget bör definiera och dokumentera ansvar, befogenheter och samverkan för all personal som leder, utför och verifierar arbete som avser och påverkar säkerheten och förhindrandet av föroreningar. |
| --- | --- |

3.2

Företaget bör definiera och dokumentera ansvar, befogenheter och samverkan för all personal som leder, utför och verifierar arbete som avser och påverkar säkerheten och förhindrandet av föroreningar.

| 3.3 | Företaget ansvarar för och skall tillse att erforderliga resurser och landbaserat stöd ges den eller de personer som tilldelats ansvar, så att de kan utföra sina uppgifter. |
| --- | --- |

3.3

Företaget ansvarar för och skall tillse att erforderliga resurser och landbaserat stöd ges den eller de personer som tilldelats ansvar, så att de kan utföra sina uppgifter.

4.   Personer med tilldelat ansvar

För att säkerställa säker drift av alla fartyg och för att ha en koppling mellan företaget och de ombordanställda bör alla företag, när så är lämpligt, utse en eller flera personer i land som har direktkontakt med den högsta företagsledningen. I dessa personers skyldigheter och befogenheter bör ingå att övervaka de aspekter som rör säkerhet och förhindrande av förorening vad gäller varje fartygs drift och att se till att erforderliga resurser och landbaserat stöd avdelas efter behov.

5.   Befälhavares ansvar och befogenheter

| 5.1 | Företaget bör klart definiera och dokumentera befälhavarens ansvar när det gäller |
| --- | --- |

5.1

Företaget bör klart definiera och dokumentera befälhavarens ansvar när det gäller

| 5.1.1 | att genomföra företagets säkerhets- och miljöpolicy, |
| --- | --- |

5.1.1

att genomföra företagets säkerhets- och miljöpolicy,

| 5.1.2 | att motivera besättningen så att den iakttar denna policy, |
| --- | --- |

5.1.2

att motivera besättningen så att den iakttar denna policy,

| 5.1.3 | att ge lämpliga order och instruktioner på ett tydligt och lättbegripligt sätt, |
| --- | --- |

5.1.3

att ge lämpliga order och instruktioner på ett tydligt och lättbegripligt sätt,

| 5.1.4 | att kontrollera att specifika krav iakttas, och |
| --- | --- |

5.1.4

att kontrollera att specifika krav iakttas, och

| 5.1.5 | att se över säkerhetsorganisationssystemet och rapportera förekommande brister till den landbaserade ledningen. |
| --- | --- |

5.1.5

att se över säkerhetsorganisationssystemet och rapportera förekommande brister till den landbaserade ledningen.

| 5.2 | Företaget bör se till att befälhavarens befogenheter är klart formulerade i det säkerhetsorganisationssystem som gäller ombord på fartyget. Företaget bör i säkerhetsorganisationssystemet tydligt ange att befälhavaren har det övergripande ansvaret och befogenheten att fatta beslut om säkerhet och förhindrande av förorening och att efter behov begära företagets hjälp. |
| --- | --- |

5.2

Företaget bör se till att befälhavarens befogenheter är klart formulerade i det säkerhetsorganisationssystem som gäller ombord på fartyget. Företaget bör i säkerhetsorganisationssystemet tydligt ange att befälhavaren har det övergripande ansvaret och befogenheten att fatta beslut om säkerhet och förhindrande av förorening och att efter behov begära företagets hjälp.

6.   Resurser och personal

| 6.1 | Företaget bör säkerställa att befälhavaren |
| --- | --- |

6.1

Företaget bör säkerställa att befälhavaren

| 6.1.1 | är väl kvalificerad att föra befäl, |
| --- | --- |

6.1.1

är väl kvalificerad att föra befäl,

| 6.1.2 | är helt insatt i företagets säkerhetsorganisationssystem, och |
| --- | --- |

6.1.2

är helt insatt i företagets säkerhetsorganisationssystem, och

| 6.1.3 | fått nödvändigt stöd så att hans uppgifter kan utföras på ett betryggande sätt. |
| --- | --- |

6.1.3

fått nödvändigt stöd så att hans uppgifter kan utföras på ett betryggande sätt.

| 6.2 | Företaget bör säkerställa att varje fartyg är bemannat med kvalificerad, behörig och frisk besättning i enlighet med nationella och internationella krav. |
| --- | --- |

6.2

Företaget bör säkerställa att varje fartyg är bemannat med kvalificerad, behörig och frisk besättning i enlighet med nationella och internationella krav.

| 6.3 | Företaget bör fastställa rutiner för att säkerställa att ny personal och personal som förflyttats till nya befattningar som berör säkerhet och miljöskydd blir ordentligt insatta i sina uppgifter.
  De instruktioner som det är viktigt att de ombordanställda får före avfärden bör fastställas, dokumenteras och överlämnas. |
| --- | --- |

6.3

Företaget bör fastställa rutiner för att säkerställa att ny personal och personal som förflyttats till nya befattningar som berör säkerhet och miljöskydd blir ordentligt insatta i sina uppgifter.

De instruktioner som det är viktigt att de ombordanställda får före avfärden bör fastställas, dokumenteras och överlämnas.

| 6.4 | Företaget bör säkerställa att all personal som berörs av företagets säkerhetsorganisationssystem nöjaktigt förstår relevanta regler, föreskrifter, koder och riktlinjer. |
| --- | --- |

6.4

Företaget bör säkerställa att all personal som berörs av företagets säkerhetsorganisationssystem nöjaktigt förstår relevanta regler, föreskrifter, koder och riktlinjer.

| 6.5 | Företaget bör fastställa och upprätthålla rutiner som gör det möjligt att avgöra vilken utbildning som krävs för säkerhetsorganisationssystemet och se till att all berörd personal får sådan utbildning. |
| --- | --- |

6.5

Företaget bör fastställa och upprätthålla rutiner som gör det möjligt att avgöra vilken utbildning som krävs för säkerhetsorganisationssystemet och se till att all berörd personal får sådan utbildning.

| 6.6 | Företaget bör fastställa rutiner som ger fartygets personal relevant information om säkerhetsorganisationssystemet på ett arbetsspråk eller ett språk som de förstår. |
| --- | --- |

6.6

Företaget bör fastställa rutiner som ger fartygets personal relevant information om säkerhetsorganisationssystemet på ett arbetsspråk eller ett språk som de förstår.

| 6.7 | Företaget bör se till att fartygets personal kan kommunicera effektivt med varandra när de utför sina uppgifter som anknyter till säkerhetsorganisationssystemet. |
| --- | --- |

6.7

Företaget bör se till att fartygets personal kan kommunicera effektivt med varandra när de utför sina uppgifter som anknyter till säkerhetsorganisationssystemet.

7.   Utveckling av planer för funktionerna ombord

Företaget bör fastställa rutiner för utarbetandet av planer och instruktioner, även checklistor i tillämpliga fall, för de nyckelfunktioner ombord som rör fartygets säkerhet samt förhindrande av förorening. De olika uppgifterna bör definieras och kvalificerad personal bör tilldelas dessa.

8.   Beredskap för nödsituationer

| 8.1 | Företaget bör fastställa rutiner för att identifiera, beskriva och ingripa vid tänkbara nödsituationer ombord. |
| --- | --- |

8.1

Företaget bör fastställa rutiner för att identifiera, beskriva och ingripa vid tänkbara nödsituationer ombord.

| 8.2 | Företaget bör fastställa program för övningar av åtgärder i samband med nödsituationer. |
| --- | --- |

8.2

Företaget bör fastställa program för övningar av åtgärder i samband med nödsituationer.

| 8.3 | Säkerhetsorganisationssystemet bör ange åtgärder som säkerställer att företagets organisation alltid kan hantera de faror, olyckor och nödsituationer där dess fartyg är inblandade. |
| --- | --- |

8.3

Säkerhetsorganisationssystemet bör ange åtgärder som säkerställer att företagets organisation alltid kan hantera de faror, olyckor och nödsituationer där dess fartyg är inblandade.

9.   Rapporter och analyser vid avvikelser, olyckor och olyckstillbud

| 9.1 | I säkerhetsorganisationssystemet bör ingå rutiner som säkerställer att avvikelser, olyckor och farliga situationer rapporteras till företaget, utreds och analyseras, i syfte att förbättra säkerheten och förhindra förorening. |
| --- | --- |

9.1

I säkerhetsorganisationssystemet bör ingå rutiner som säkerställer att avvikelser, olyckor och farliga situationer rapporteras till företaget, utreds och analyseras, i syfte att förbättra säkerheten och förhindra förorening.

| 9.2 | Företaget bör fastställa rutiner för att se till att rättelse görs. |
| --- | --- |

9.2

Företaget bör fastställa rutiner för att se till att rättelse görs.

10.   Underhåll av fartyget och dess utrustning

| 10.1 | Företaget bör fastställa rutiner för att säkerställa att fartyget underhålls i enlighet med bestämmelserna i relevanta regler och föreskrifter och enligt de ytterligare krav som kan komma att fastställas av företaget. |
| --- | --- |

10.1

Företaget bör fastställa rutiner för att säkerställa att fartyget underhålls i enlighet med bestämmelserna i relevanta regler och föreskrifter och enligt de ytterligare krav som kan komma att fastställas av företaget.

| 10.2 | För att uppfylla dessa krav bör företaget se till att |
| --- | --- |

10.2

För att uppfylla dessa krav bör företaget se till att

| 10.2.1 | inspektioner genomförs med lämpliga mellanrum, |
| --- | --- |

10.2.1

inspektioner genomförs med lämpliga mellanrum,

| 10.2.2 | alla fall av avvikelser rapporteras med angivande av möjlig orsak, om denna är känd, |
| --- | --- |

10.2.2

alla fall av avvikelser rapporteras med angivande av möjlig orsak, om denna är känd,

| 10.2.3 | lämplig rättelse vidtas, och |
| --- | --- |

10.2.3

lämplig rättelse vidtas, och

| 10.2.4 | dessa åtgärder dokumenteras. |
| --- | --- |

10.2.4

dessa åtgärder dokumenteras.

| 10.3 | Företaget bör fastställa rutiner i säkerhetsorganisationssystemet för att identifiera sådan utrustning och sådana tekniska system vilka, om de plötsligt upphör att fungera, kan leda till farliga situationer. I säkerhetsorganisationssystemet bör anges specifika åtgärder som syftar till att göra sådan utrustning eller sådana system tillförlitliga. I dessa åtgärder bör ingå regelbunden provning av alternativa förfaranden och av utrustning eller tekniska system som inte är i kontinuerlig drift. |
| --- | --- |

10.3

Företaget bör fastställa rutiner i säkerhetsorganisationssystemet för att identifiera sådan utrustning och sådana tekniska system vilka, om de plötsligt upphör att fungera, kan leda till farliga situationer. I säkerhetsorganisationssystemet bör anges specifika åtgärder som syftar till att göra sådan utrustning eller sådana system tillförlitliga. I dessa åtgärder bör ingå regelbunden provning av alternativa förfaranden och av utrustning eller tekniska system som inte är i kontinuerlig drift.

| 10.4 | De inspektioner som nämns i 10.2 liksom åtgärderna i 10.3 bör ingå i fartygets rutinmässiga driftunderhåll. |
| --- | --- |

10.4

De inspektioner som nämns i 10.2 liksom åtgärderna i 10.3 bör ingå i fartygets rutinmässiga driftunderhåll.

11.   Dokumentation

| 11.1 | Företaget bör fastställa och vidmakthålla rutiner för kontroll av alla dokument och all information som är relevant för säkerhetsorganisationssystemet. |
| --- | --- |

11.1

Företaget bör fastställa och vidmakthålla rutiner för kontroll av alla dokument och all information som är relevant för säkerhetsorganisationssystemet.

| 11.2 | Företaget bör se till att |
| --- | --- |

11.2

Företaget bör se till att

| 11.2.1 | giltiga dokument finns på alla relevanta ställen, |
| --- | --- |

11.2.1

giltiga dokument finns på alla relevanta ställen,

| 11.2.2 | ändringar i dokument granskas och godkänns av behörig personal, och |
| --- | --- |

11.2.2

ändringar i dokument granskas och godkänns av behörig personal, och

| 11.2.3 | dokument som inte längre gäller dras in omedelbart. |
| --- | --- |

11.2.3

dokument som inte längre gäller dras in omedelbart.

| 11.3 | Den dokumentation som används för att beskriva och genomföra säkerhetsorganisationssystemet kan kallas ”Handbok för säkerhetsorganisationen”. Dokumentationen bör ske i den form som företaget finner mest effektiv. All dokumentation som är relevant för ett fartyg bör finnas ombord på detta. |
| --- | --- |

11.3

Den dokumentation som används för att beskriva och genomföra säkerhetsorganisationssystemet kan kallas ”Handbok för säkerhetsorganisationen”. Dokumentationen bör ske i den form som företaget finner mest effektiv. All dokumentation som är relevant för ett fartyg bör finnas ombord på detta.

12.   Av företaget utförd verifiering, översyn och utvärdering

| 12.1 | Företaget bör genomföra interna säkerhetskontroller för att verifiera om säkerhetsåtgärderna och åtgärderna för att förhindra förorening uppfyller kraven i säkerhetsorganisationssystemet. |
| --- | --- |

12.1

Företaget bör genomföra interna säkerhetskontroller för att verifiera om säkerhetsåtgärderna och åtgärderna för att förhindra förorening uppfyller kraven i säkerhetsorganisationssystemet.

| 12.2 | Företaget bör periodiskt utvärdera säkerhetsorganisationssystemets effektivitet och när så krävs revidera det i enlighet med av företaget fastställda förfaranden. |
| --- | --- |

12.2

Företaget bör periodiskt utvärdera säkerhetsorganisationssystemets effektivitet och när så krävs revidera det i enlighet med av företaget fastställda förfaranden.

| 12.3 | Kontrollerna och eventuella rättelser bör utföras i enlighet med dokumenterade rutiner. |
| --- | --- |

12.3

Kontrollerna och eventuella rättelser bör utföras i enlighet med dokumenterade rutiner.

| 12.4 | Den personal som genomför kontroller bör ha en oberoende ställning i förhållande till de områden som kontrolleras, om detta går att genomföra med hänsyn till företagets storlek eller karaktär. |
| --- | --- |

12.4

Den personal som genomför kontroller bör ha en oberoende ställning i förhållande till de områden som kontrolleras, om detta går att genomföra med hänsyn till företagets storlek eller karaktär.

| 12.5 | All ansvarig personal på det berörda området bör meddelas resultaten av kontrollerna och översynen. |
| --- | --- |

12.5

All ansvarig personal på det berörda området bör meddelas resultaten av kontrollerna och översynen.

| 12.6 | Personal i ledande ställning med ansvar för det berörda området bör utan dröjsmål rätta till påträffade felaktigheter. |
| --- | --- |

12.6

Personal i ledande ställning med ansvar för det berörda området bör utan dröjsmål rätta till påträffade felaktigheter.

DEL B – CERTIFIERING OCH VERIFIERING

13.   Certifiering och periodisk verifiering

| 13.1 | Fartyget bör drivas av ett företag för vilket ett dokument om godkänd säkerhetsorganisation eller ett interimistiskt dokument om godkänd säkerhetsorganisation för det berörda fartyget har utfärdats i enlighet med punkt 14.1. |
| --- | --- |

13.1

Fartyget bör drivas av ett företag för vilket ett dokument om godkänd säkerhetsorganisation eller ett interimistiskt dokument om godkänd säkerhetsorganisation för det berörda fartyget har utfärdats i enlighet med punkt 14.1.

| 13.2 | Dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation bör av administrationen, en av administrationen erkänd organisation eller, på administrationens begäran, en annan fördragsslutande regering inom konventionen utfärdas till varje företag som uppfyller kraven enligt denna kod för en av administrationen angiven period, som inte bör vara längre än fem år. Ett sådant dokument bör godtas som ett bevis för att företaget har förmåga att uppfylla kraven enligt denna kod. |
| --- | --- |

13.2

Dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation bör av administrationen, en av administrationen erkänd organisation eller, på administrationens begäran, en annan fördragsslutande regering inom konventionen utfärdas till varje företag som uppfyller kraven enligt denna kod för en av administrationen angiven period, som inte bör vara längre än fem år. Ett sådant dokument bör godtas som ett bevis för att företaget har förmåga att uppfylla kraven enligt denna kod.

| 13.3 | Dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation gäller endast för de fartygstyper som uttryckligen anges i dokumentet. En sådan angivelse bör grundas på de fartygstyper på vilka den första verifieringen grundades. Andra fartygstyper bör endast läggas till efter verifiering av företagets förmåga att uppfylla de krav enligt denna kod som är tillämpliga på sådana fartygstyper. Fartygstyper innebär i detta sammanhang de typer som avses i regel IX/1 i konventionen. |
| --- | --- |

13.3

Dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation gäller endast för de fartygstyper som uttryckligen anges i dokumentet. En sådan angivelse bör grundas på de fartygstyper på vilka den första verifieringen grundades. Andra fartygstyper bör endast läggas till efter verifiering av företagets förmåga att uppfylla de krav enligt denna kod som är tillämpliga på sådana fartygstyper. Fartygstyper innebär i detta sammanhang de typer som avses i regel IX/1 i konventionen.

| 13.4 | Giltigheten för ett dokument om godkänd säkerhetsorganisation bör grundas på en årlig verifiering som utförs av administrationen, en av administrationen erkänd organisation eller, på administrationens begäran, en annan fördragsslutande regering senast tre månader före eller efter harmoniseringsdatumet. |
| --- | --- |

13.4

Giltigheten för ett dokument om godkänd säkerhetsorganisation bör grundas på en årlig verifiering som utförs av administrationen, en av administrationen erkänd organisation eller, på administrationens begäran, en annan fördragsslutande regering senast tre månader före eller efter harmoniseringsdatumet.

| 13.5 | Dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation bör återkallas av administrationen eller, på dess begäran, av den fördragsslutande regering som har utfärdat dokumentet, om den årliga verifiering som krävs enligt punkt 13.4 inte begärs eller om det finns bevis för att allvarlig avvikelse från denna kod föreligger. |
| --- | --- |

13.5

Dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation bör återkallas av administrationen eller, på dess begäran, av den fördragsslutande regering som har utfärdat dokumentet, om den årliga verifiering som krävs enligt punkt 13.4 inte begärs eller om det finns bevis för att allvarlig avvikelse från denna kod föreligger.

| 13.5.1 | Alla certifikat om godkänd säkerhetsorganisation och interimistiska certifikat om godkänd säkerhetsorganisation som hör till dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation bör också återkallas om dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation återkallas. |
| --- | --- |

13.5.1

Alla certifikat om godkänd säkerhetsorganisation och interimistiska certifikat om godkänd säkerhetsorganisation som hör till dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation bör också återkallas om dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation återkallas.

| 13.6 | En kopia av dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation bör finnas ombord, så att fartygets befälhavare på begäran kan visa upp den för administrationen eller en av administrationen erkänd organisation för verifiering, eller vid sådan kontroll som avses i regel IX/6.2 i konventionen. Kopian av dokumentet behöver inte vara försedd med äkthetsbevis eller vara bestyrkt. |
| --- | --- |

13.6

En kopia av dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation bör finnas ombord, så att fartygets befälhavare på begäran kan visa upp den för administrationen eller en av administrationen erkänd organisation för verifiering, eller vid sådan kontroll som avses i regel IX/6.2 i konventionen. Kopian av dokumentet behöver inte vara försedd med äkthetsbevis eller vara bestyrkt.

| 13.7 | Certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation bör utfärdas till ett fartyg för en period om högst fem år av administrationen, en av administrationen erkänd organisation eller, på administrationens begäran, en annan fördragsslutande regering. Certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation bör utfärdas efter verifiering av att företaget och fartygsledningen arbetar i enlighet med godkänt säkerhetsorganisationssystem. Ett sådant certifikat bör godtas som bevis för att fartyget uppfyller kraven enligt denna kod. |
| --- | --- |

13.7

Certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation bör utfärdas till ett fartyg för en period om högst fem år av administrationen, en av administrationen erkänd organisation eller, på administrationens begäran, en annan fördragsslutande regering. Certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation bör utfärdas efter verifiering av att företaget och fartygsledningen arbetar i enlighet med godkänt säkerhetsorganisationssystem. Ett sådant certifikat bör godtas som bevis för att fartyget uppfyller kraven enligt denna kod.

| 13.8 | Giltigheten för certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation bör bli föremål för åtminstone en mellanliggande verifiering av administrationen, en av administrationen erkänd organisation eller, på administrationens begäran, en annan fördragsslutande regering. Om endast en mellanliggande verifiering skall utföras och giltighetstiden för certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation är fem år bör verifieringen ske mellan certifikatets andra och tredje harmoniseringsdatum. |
| --- | --- |

13.8

Giltigheten för certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation bör bli föremål för åtminstone en mellanliggande verifiering av administrationen, en av administrationen erkänd organisation eller, på administrationens begäran, en annan fördragsslutande regering. Om endast en mellanliggande verifiering skall utföras och giltighetstiden för certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation är fem år bör verifieringen ske mellan certifikatets andra och tredje harmoniseringsdatum.

| 13.9 | Utöver kraven i punkt 13.5.1 bör certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation återkallas av administrationen eller, på administrationens begäran, av den fördragsslutande regering som har utfärdat det, om den mellanliggande verifiering som krävs enligt punkt 13.8 inte har begärts eller om det finns bevis för att det föreligger allvarlig avvikelse från denna kod. |
| --- | --- |

13.9

Utöver kraven i punkt 13.5.1 bör certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation återkallas av administrationen eller, på administrationens begäran, av den fördragsslutande regering som har utfärdat det, om den mellanliggande verifiering som krävs enligt punkt 13.8 inte har begärts eller om det finns bevis för att det föreligger allvarlig avvikelse från denna kod.

| 13.10 | Trots kraven i punkt 13.2 och 13.7 gäller att om verifieringen för förnyelse är slutförd inom tre månader före den dag det befintliga dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation eller certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation upphört att gälla, bör det nya dokumentet eller certifikatet gälla från den dag verifieringen för förnyelse är slutförd under högst fem år räknat från den dag det befintliga dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation eller certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation upphört att gälla. |
| --- | --- |

13.10

Trots kraven i punkt 13.2 och 13.7 gäller att om verifieringen för förnyelse är slutförd inom tre månader före den dag det befintliga dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation eller certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation upphört att gälla, bör det nya dokumentet eller certifikatet gälla från den dag verifieringen för förnyelse är slutförd under högst fem år räknat från den dag det befintliga dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation eller certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation upphört att gälla.

| 13.11 | Om verifieringen för förnyelse är slutförd mer än tre månader före utgångsdatumet för den dag det befintliga dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation eller certifikat om godkänd säkerhetsorganisation upphört att gälla, bör det nya dokumentet eller certifikatet gälla från dagen för slutförd verifiering för förnyelse under högst fem år räknat från dagen för slutförd verifiering för förnyelse. |
| --- | --- |

13.11

Om verifieringen för förnyelse är slutförd mer än tre månader före utgångsdatumet för den dag det befintliga dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation eller certifikat om godkänd säkerhetsorganisation upphört att gälla, bör det nya dokumentet eller certifikatet gälla från dagen för slutförd verifiering för förnyelse under högst fem år räknat från dagen för slutförd verifiering för förnyelse.

14.   Interimistisk certifiering

| 14.1 | Ett interimistiskt dokument om godkänd säkerhetsorganisation kan utfärdas för att underlätta det inledande genomförandet av denna kod när






  1. | ett företag är nyetablerat, eller |
| --- | --- | --- |

14.1

Ett interimistiskt dokument om godkänd säkerhetsorganisation kan utfärdas för att underlätta det inledande genomförandet av denna kod när

1.

ett företag är nyetablerat, eller

| 2. | nya fartygstyper skall inkluderas i ett befintligt dokument om godkänd säkerhetsorganisation, efter verifiering av att företaget har ett säkerhetsorganisationssystem som uppfyller målen enligt punkt 1.2.3 i denna kod, förutsatt att företaget kan uppvisa planer på att införa ett säkerhetsorganisationssystem som fullständigt uppfyller kraven enligt denna kod inom giltighetstiden för det interimistiska dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation. Ett sådant interimistiskt dokument om godkänd säkerhetsorganisation bör utfärdas för högst tolv månader av administrationen, en av administrationen erkänd organisation eller, på administrationens begäran, en annan fördragsslutande regering. En kopia av det interimistiska dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation bör finnas ombord så att fartygets befälhavare på begäran kan visa upp den för administrationen eller en av administrationen erkänd organisation för verifiering eller vid sådan kontroll som avses i regel IX/6.2 i konventionen. Kopian av dokumentet behöver inte vara försedd med äkthetsbevis eller vara bestyrkt. |
| --- | --- |

2.

nya fartygstyper skall inkluderas i ett befintligt dokument om godkänd säkerhetsorganisation, efter verifiering av att företaget har ett säkerhetsorganisationssystem som uppfyller målen enligt punkt 1.2.3 i denna kod, förutsatt att företaget kan uppvisa planer på att införa ett säkerhetsorganisationssystem som fullständigt uppfyller kraven enligt denna kod inom giltighetstiden för det interimistiska dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation. Ett sådant interimistiskt dokument om godkänd säkerhetsorganisation bör utfärdas för högst tolv månader av administrationen, en av administrationen erkänd organisation eller, på administrationens begäran, en annan fördragsslutande regering. En kopia av det interimistiska dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation bör finnas ombord så att fartygets befälhavare på begäran kan visa upp den för administrationen eller en av administrationen erkänd organisation för verifiering eller vid sådan kontroll som avses i regel IX/6.2 i konventionen. Kopian av dokumentet behöver inte vara försedd med äkthetsbevis eller vara bestyrkt.

| 14.2 | Ett interimistiskt certifikat om godkänd säkerhetsorganisation kan utfärdas i följande fall:






  1. | Till nya fartyg vid leverans. |
| --- | --- | --- |

14.2

Ett interimistiskt certifikat om godkänd säkerhetsorganisation kan utfärdas i följande fall:

1.

Till nya fartyg vid leverans.

| 2. | När ett företag övertar ansvaret för driften av ett fartyg som är nytt för företaget. |
| --- | --- |

2.

När ett företag övertar ansvaret för driften av ett fartyg som är nytt för företaget.

| 3. | När ett fartyg byter flagg. |
| --- | --- |

3.

När ett fartyg byter flagg.

Ett sådant interimistiskt certifikat om godkänd säkerhetsorganisation bör inte utfärdas för en längre period än sex månader av administrationen, en av administrationen erkänd organisation eller, på administrationens begäran, en annan fördragsslutande regering.

| 14.3 | En administration eller, på administrationens begäran, en annan fördragsslutande regering, får i särskilda fall förlänga giltighetstiden för ett interimistiskt certifikat om godkänd säkerhetsorganisation under ytterligare en period, vilken inte bör vara längre än sex månader räknat från det att certifikatet upphört att gälla. |
| --- | --- |

14.3

En administration eller, på administrationens begäran, en annan fördragsslutande regering, får i särskilda fall förlänga giltighetstiden för ett interimistiskt certifikat om godkänd säkerhetsorganisation under ytterligare en period, vilken inte bör vara längre än sex månader räknat från det att certifikatet upphört att gälla.

| 14.4 | Ett interimistiskt certifikat om godkänd säkerhetsorganisation får utfärdas efter verifiering av följande:






  1. | Dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation, eller det interimistiska dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation gäller det berörda fartyget. |
| --- | --- | --- |

14.4

Ett interimistiskt certifikat om godkänd säkerhetsorganisation får utfärdas efter verifiering av följande:

1.

Dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation, eller det interimistiska dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation gäller det berörda fartyget.

| 2. | Företagets säkerhetsorganisationssystem för det berörda fartyget inbegriper grundläggande delar av denna kod, och systemet har utvärderats under en inspektion inför utfärdandet av dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation eller demonstrerats inför utfärdandet av det interimistiska dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation. |
| --- | --- |

2.

Företagets säkerhetsorganisationssystem för det berörda fartyget inbegriper grundläggande delar av denna kod, och systemet har utvärderats under en inspektion inför utfärdandet av dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation eller demonstrerats inför utfärdandet av det interimistiska dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation.

| 3. | Företaget har planerat en inspektion av fartyget inom tre månader. |
| --- | --- |

3.

Företaget har planerat en inspektion av fartyget inom tre månader.

| 4. | Befälhavaren och övriga befäl är förtrogna med säkerhetsorganisationssystemet och de planerade åtgärderna för dess genomförande. |
| --- | --- |

4.

Befälhavaren och övriga befäl är förtrogna med säkerhetsorganisationssystemet och de planerade åtgärderna för dess genomförande.

| 5. | De instruktioner som bedömts vara nödvändiga tillhandahålls före avseglingen. |
| --- | --- |

5.

De instruktioner som bedömts vara nödvändiga tillhandahålls före avseglingen.

| 6. | Relevant information om säkerhetsorganisationssystemet har tillhandahållits på ett arbetsspråk eller ett språk som fartygets personal förstår. |
| --- | --- |

6.

Relevant information om säkerhetsorganisationssystemet har tillhandahållits på ett arbetsspråk eller ett språk som fartygets personal förstår.

15.   Verifiering

| 15.1 | Alla verifieringar som krävs enligt denna kod bör utföras i enlighet med förfaranden som är godtagbara för administrationen med beaktande av de riktlinjer som utarbetats av IMO (1). |
| --- | --- |

15.1

Alla verifieringar som krävs enligt denna kod bör utföras i enlighet med förfaranden som är godtagbara för administrationen med beaktande av de riktlinjer som utarbetats av IMO (1).

16.   Certifikatens utformning

| 16.1 | Dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation, certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation, det interimistiska dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation och det interimistiska certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation bör utformas i enlighet med de mallar som finns i tillägget till denna kod. Om det språk som används varken är engelska eller franska bör texten innehålla en översättning till något av dessa språk. |
| --- | --- |

16.1

Dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation, certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation, det interimistiska dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation och det interimistiska certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation bör utformas i enlighet med de mallar som finns i tillägget till denna kod. Om det språk som används varken är engelska eller franska bör texten innehålla en översättning till något av dessa språk.

| 16.2 | Utöver kraven i punkt 13.3 kan det i påskriften som gäller fartygstyperna enligt dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation och det interimistiska dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation anges begränsningar i driften av de fartyg som beskrivs i säkerhetsorganisationssystemet. |
| --- | --- |

16.2

Utöver kraven i punkt 13.3 kan det i påskriften som gäller fartygstyperna enligt dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation och det interimistiska dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation anges begränsningar i driften av de fartyg som beskrivs i säkerhetsorganisationssystemet.

---

(1)  Med hänvisning till de ändrade riktlinjer för administrationers genomförande av ISM-koden som antagits genom IMO:s resolution A.913 (22).

Tillägg

Formulär för dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation, certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation, det interimistiska dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation och det interimistiska certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation

DOKUMENT OM GODKÄND SÄKERHETSORGANISATION

(Officiell stämpel) (Stat)

Certifikatnummer

Utfärdat i enlighet med bestämmelserna i

INTERNATIONELLA KONVENTIONEN OM SÄKERHETEN FÖR MÄNNISKOLIV TILL SJÖSS, 1974, med senare ändringar

Enligt bemyndigande av regeringen i...

(Statens namn)

av ...

(Bemyndigad person eller organisation)

Företagets namn och adress:

...

...

(se punkt 1.1.2 i ISM-koden)

HÄRMED INTYGAS ATT en inspektion av företagets säkerhetsorganisationssystem har genomförts och att det uppfyller kraven i Internationella säkerhetsorganisationskoden för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening (ISM-koden) för de fartygstyper som anges nedan (stryk det som ej är tillämpligt):

| | Passagerarfartyg |
| --- | --- |

Passagerarfartyg

| | Höghastighetspassagerarfartyg |
| --- | --- |

Höghastighetspassagerarfartyg

| | Höghastighetslastfartyg |
| --- | --- |

Höghastighetslastfartyg

| | Bulkfartyg |
| --- | --- |

Bulkfartyg

| | Oljetankfartyg |
| --- | --- |

Oljetankfartyg

| | Kemikalietankfartyg |
| --- | --- |

Kemikalietankfartyg

| | Gastankfartyg |
| --- | --- |

Gastankfartyg

| | Flyttbara oljeborrplattformar till sjöss |
| --- | --- |

Flyttbara oljeborrplattformar till sjöss

| | Andra typer av lastfartyg |
| --- | --- |

Andra typer av lastfartyg

Detta dokument om godkänd säkerhetsorganisation är giltigt till och med den ..., med förbehåll för periodisk verifiering.

Utfärdat i ...

(Ort för dokumentets utfärdande)

Utfärdat den

...

(Underskrift av den i laga ordning bemyndigade tjänsteman som utfärdar dokumentet)

(Den utfärdande myndighetens stämpel)

Certifikatnummer

PÅSKRIFT FÖR ÅRLIG VERIFIERING

HÄRMED INTYGAS ATT säkerhetsorganisationssystemet, vid den periodiska verifieringen enligt regel IX/6.1 i konventionen och punkt 13.4 i ISM-koden, befanns uppfylla kraven i ISM-koden.

| FÖRSTA ÅRETS VERIFIERING | Undertecknad: ... |
| --- | --- |
| | (Underskrift av bemyndigad tjänsteman) |
| | Ort: ... |
| | Datum: ... |
| ANDRA ÅRETS VERIFIERING | Undertecknad: ... |
| | (Underskrift av bemyndigad tjänsteman) |
| | Ort: ... |
| | Datum: ... |
| TREDJE ÅRETS VERIFIERING | Undertecknad: ... |
| | (Underskrift av bemyndigad tjänsteman) |
| | Ort: ... |
| | Datum: ... |
| FJÄRDE ÅRETS VERIFIERING | Undertecknad: ... |
| | (Underskrift av bemyndigad tjänsteman) |
| | Ort: ... |
| | Datum: ... |

FÖRSTA ÅRETS VERIFIERING

Undertecknad: ...

(Underskrift av bemyndigad tjänsteman)

Ort: ...

Datum: ...

ANDRA ÅRETS VERIFIERING

Undertecknad: ...

(Underskrift av bemyndigad tjänsteman)

Ort: ...

Datum: ...

TREDJE ÅRETS VERIFIERING

Undertecknad: ...

(Underskrift av bemyndigad tjänsteman)

Ort: ...

Datum: ...

FJÄRDE ÅRETS VERIFIERING

Undertecknad: ...

(Underskrift av bemyndigad tjänsteman)

Ort: ...

Datum: ...

CERTIFIKAT OM GODKÄND SÄKERHETSORGANISATION

(Officiell stämpel) (Stat)

Certifikatnummer

Utfärdat i enlighet med bestämmelserna i

INTERNATIONELLA KONVENTIONEN OM SÄKERHETEN FÖR MÄNNISKOLIV TILL SJÖSS, 1974, med senare ändringar

Enligt bemyndigande av regeringen i ...

(Statens namn)

av ...

(Bemyndigad person eller organisation)

Fartygets namn: ...

Registreringsnummer eller signalbokstäver: ...

Hemmahamn: ...

Typ av fartyg (1): ...

Bruttotonnage: ...

IMO-nummer: ...

Företagets namn och adress: ...

(se punkt 1.1.2 i ISM-koden)

HÄRMED INTYGAS ATT en inspektion av fartygets säkerhetsorganisationssystem har genomförts och att det uppfyller kraven i Internationella säkerhetsorganisationskoden för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening (ISM-koden), efter verifiering av att företagets dokument om godkänd säkerhetsorganisation är tillämpligt för denna fartygstyp.

Detta certifikat om godkänd säkerhetsorganisation är giltigt till och med den ..., med förbehåll för periodisk verifiering och under förutsättning att dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation förblir giltigt.

Utfärdat i ...

(Ort för dokumentets utfärdande)

Utfärdat den ...

(Underskrift av den i laga ordning bemyndigade tjänsteman som utfärdar certifikatet)

(Den utfärdande myndighetens stämpel)

Certifikatnummer

PÅSKRIFT FÖR MELLANLIGGANDE VERIFIERING OCH YTTERLIGARE VERIFIERING (OM SÅ KRÄVS)

HÄRMED INTYGAS ATT säkerhetsorganisationssystemet, vid den periodiska verifieringen enligt regel IX/6.1 i konventionen och punkt 13.8 i ISM-koden, befanns uppfylla kraven i ISM-koden.

| MELLANLIGGANDE VERIFIERING (som skall göras mellan det andra och det tredje harmoniseringsdatumet) | Undertecknad: ... |
| --- | --- |
| (Underskrift av bemyndigad tjänsteman) |
| Ort: ... |
| Datum: ... |
| YTTERLIGARE VERIFIERING (2) | Undertecknad: ... |
| | (Underskrift av bemyndigad tjänsteman) |
| | Ort: ... |
| | Datum: ... |
| YTTERLIGARE VERIFIERING (2) | Undertecknad: ... |
| | (Underskrift av bemyndigad tjänsteman) |
| | Ort: ... |
| | Datum: ... |
| YTTERLIGARE VERIFIERING (2) | Undertecknad: ... |
| | (Underskrift av bemyndigad tjänsteman) |
| | Ort: ... |
| | Datum: ... |

MELLANLIGGANDE VERIFIERING (som skall göras mellan det andra och det tredje harmoniseringsdatumet)

Undertecknad: ...

(Underskrift av bemyndigad tjänsteman)

Ort: ...

Datum: ...

YTTERLIGARE VERIFIERING (2)

Undertecknad: ...

(Underskrift av bemyndigad tjänsteman)

Ort: ...

Datum: ...

YTTERLIGARE VERIFIERING (2)

Undertecknad: ...

(Underskrift av bemyndigad tjänsteman)

Ort: ...

Datum: ...

YTTERLIGARE VERIFIERING (2)

Undertecknad: ...

(Underskrift av bemyndigad tjänsteman)

Ort: ...

Datum: ...

INTERIMISTISKT DOKUMENT OM GODKÄND SÄKERHETSORGANISATION

(Officiell stämpel) (Stat)

Certifikatnummer

Utfärdat i enlighet med bestämmelserna i

INTERNATIONELLA KONVENTIONEN OM SÄKERHETEN FÖR MÄNNISKOLIV TILL SJÖSS, 1974, med senare ändringar

Enligt bemyndigande av regeringen i

(Statens namn)

av ...

(Bemyndigad person eller organisation)

Företagets namn och adress: ...

(se punkt 1.1.2 i ISM-koden)

HÄRMED INTYGAS ATT företagets säkerhetsorganisationssystem har erkänts uppfylla målen i punkt 1.2.3 i Internationella säkerhetsorganisationskoden för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening (ISM-koden), för de fartygstyper som anges nedan (stryk det som ej är tillämpligt):

| | Passagerarfartyg |
| --- | --- |

Passagerarfartyg

| | Höghastighetspassagerarfartyg |
| --- | --- |

Höghastighetspassagerarfartyg

| | Höghastighetslastfartyg |
| --- | --- |

Höghastighetslastfartyg

| | Bulkfartyg |
| --- | --- |

Bulkfartyg

| | Oljetankfartyg |
| --- | --- |

Oljetankfartyg

| | Kemikalietankfartyg |
| --- | --- |

Kemikalietankfartyg

| | Gastankfartyg |
| --- | --- |

Gastankfartyg

| | Flyttbara oljeborrplattformar till sjöss |
| --- | --- |

Flyttbara oljeborrplattformar till sjöss

| | Andra typer av lastfartyg |
| --- | --- |

Andra typer av lastfartyg

Detta interimistiska dokument om godkänd säkerhetsorganisation är giltigt till och med den:

Utfärdat i ...

(Ort för dokumentets utfärdande)

Utfärdat den ...

(Underskrift av den i laga ordning bemyndigade tjänsteman som utfärdar dokumentet)

(Den utfärdande myndighetens stämpel)

INTERIMISTISKT CERTIFIKAT OM GODKÄND SÄKERHETSORGANISATION

(Officiell stämpel) (Stat)

Certifikatnummer

Utfärdat i enlighet med bestämmelserna i

INTERNATIONELLA KONVENTIONEN OM SÄKERHETEN FÖR MÄNNISKOLIV TILL SJÖSS, 1974,

med senare ändringar

Enligt bemyndigande av regeringen i ...

(Statens namn)

av ...

(Bemyndigad person eller organisation)

Fartygets namn: ...

Registreringsnummer eller signalbokstäver: ...

Hemmahamn: ...

Typ av fartyg (3): ...

Bruttotonnage: ...

IMO-nummer: ...

Företagets namn och adress: ...

...

(se punkt 1.1.2 i ISM-koden)

HÄRMED INTYGAS ATT bestämmelserna i punkt 14.4 i ISM-koden har uppfyllts och att företagets dokument om godkänd säkerhetsorganisation/interimistiska dokument om godkänd säkerhetsorganisation (4) avser det berörda fartyget.

Detta interimistiska certifikat om godkänd säkerhetsorganisation är giltigt till och med den ...

Under förutsättning att dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation/det interimistiska dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation (4) förblir giltigt.

Utfärdat i ...

(Ort för dokumentets utfärdande)

Utfärdat den ...

(Underskrift av den i laga ordning bemyndigade tjänsteman som utfärdar certifikatet)

(Den utfärdande myndighetens stämpel)

Certifikatnummer

Giltigheten för detta interimistiska certifikat om godkänd säkerhetsorganisation förlängs till den ...

Utfärdat den ...

(Underskrift av den i laga ordning bemyndigade tjänsteman som förlänger giltighetstiden)

(Den utfärdande myndighetens stämpel)

---

(1)  Ange någon av följande fartygstyper: passagerarfartyg, höghastighetspassagerarfartyg, höghastighetslastfartyg, bulkfartyg, oljetankfartyg, kemikalietankfartyg, gastankfartyg, flyttbar oljeborrplattform till sjöss eller annan typ av lastfartyg.

(2)  Om tillämpligt. Med hänvisning till punkt 3.4.1 i riktlinjerna för administrationers genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden (ISM-koden) (IMO:s resolution A.913 (22)).

(3)  Ange någon av följande fartygstyper: passagerarfartyg, höghastighetspassagerarfartyg, höghastighetslastfartyg, bulkfartyg, oljetankfartyg, kemikalietankfartyg, gastankfartyg, flyttbar oljeborrplattform till sjöss eller annan typ av lastfartyg.

(4)  Stryk det som ej är tillämpligt.

---

BILAGA II

BESTÄMMELSER FÖR ADMINISTRATIONEN OM GENOMFÖRANDET AV INTERNATIONELLA SÄKERHETSORGANISATIONSKODEN (ISM)

| Del A | Allmänna bestämmelser |
| --- | --- |

Del A

| Del B | Certifiering och standarder |
| --- | --- |

Del B

| 2. | Certifieringsförfarande |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ledningsstandard |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kompetensstandarder |
| --- | --- |

4.

| 5. | Formulär för dokument om godkänd säkerhetsorganisation och certifikat om godkänd säkerhetsorganisation |
| --- | --- |

5.

DEL A – ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

| 1.1 | Vid genomförande av den verifiering och den certifiering som krävs enligt bestämmelserna i ISM-koden för fartyg som omfattas av denna förordning skall medlemsstaterna uppfylla de krav och standarder som fastställs i del B av denna avdelning. |
| --- | --- |

1.1

Vid genomförande av den verifiering och den certifiering som krävs enligt bestämmelserna i ISM-koden för fartyg som omfattas av denna förordning skall medlemsstaterna uppfylla de krav och standarder som fastställs i del B av denna avdelning.

| 1.2 | Dessutom skall medlemsstaterna ta vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i de omarbetade riktlinjer för administrationers genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden som har antagits av IMO genom resolution A.913 (22) av den 29 november 2001, i den mån de inte omfattas av del B av denna avdelning. |
| --- | --- |

1.2

Dessutom skall medlemsstaterna ta vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i de omarbetade riktlinjer för administrationers genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden som har antagits av IMO genom resolution A.913 (22) av den 29 november 2001, i den mån de inte omfattas av del B av denna avdelning.

DEL B – CERTIFIERING OCH STANDARDER

2.   Certifieringsförfarande

| 2.1 | Det certifieringsförfarande som gäller för utfärdandet av ett dokument om godkänd säkerhetsorganisation till ett företag och av ett certifikat om godkänd säkerhetsorganisation för varje fartyg skall tillämpas med beaktande av följande bestämmelser. |
| --- | --- |

2.1

Det certifieringsförfarande som gäller för utfärdandet av ett dokument om godkänd säkerhetsorganisation till ett företag och av ett certifikat om godkänd säkerhetsorganisation för varje fartyg skall tillämpas med beaktande av följande bestämmelser.

| 2.2 | Certifieringsförfarandet skall normalt omfatta






  1. | en första verifiering, |
| --- | --- | --- |

2.2

Certifieringsförfarandet skall normalt omfatta

1.

en första verifiering,

| 2. | en årlig eller mellanliggande verifiering, |
| --- | --- |

2.

en årlig eller mellanliggande verifiering,

| 3. | verifiering för förnyelse, och |
| --- | --- |

3.

verifiering för förnyelse, och

| 4. | ytterligare verifiering. |
| --- | --- |

4.

ytterligare verifiering.

Verifieringarna skall utföras på företagets begäran ställd till administrationen eller den erkända organisation som handlar på dess vägnar.

| 2.3 | Verifieringarna skall inbegripa en inspektion av säkerhetsorganisationen. |
| --- | --- |

2.3

Verifieringarna skall inbegripa en inspektion av säkerhetsorganisationen.

| 2.4 | En huvudinspektör och, vid behov, en inspektionsgrupp, skall utses för att genomföra inspektionen. |
| --- | --- |

2.4

En huvudinspektör och, vid behov, en inspektionsgrupp, skall utses för att genomföra inspektionen.

| 2.5 | Den utsedda huvudinspektören skall upprätthålla kontakterna med företaget och utarbeta en inspektionsplan. |
| --- | --- |

2.5

Den utsedda huvudinspektören skall upprätthålla kontakterna med företaget och utarbeta en inspektionsplan.

| 2.6 | En inspektionsrapport skall utarbetas under ledning av huvudinspektören, som ansvarar för dess riktighet och fullständighet. |
| --- | --- |

2.6

En inspektionsrapport skall utarbetas under ledning av huvudinspektören, som ansvarar för dess riktighet och fullständighet.

| 2.7 | Inspektionsrapporten skall inbegripa inspektionsplanen, namn på de personer som ingår i inspektionsgruppen, datum, namn på företaget, förteckning över eventuella iakttagelser och avvikelser samt iakttagelser om säkerhetsorganisationssystemets effektivitet vad gäller uppfyllandet av de angivna målen. |
| --- | --- |

2.7

Inspektionsrapporten skall inbegripa inspektionsplanen, namn på de personer som ingår i inspektionsgruppen, datum, namn på företaget, förteckning över eventuella iakttagelser och avvikelser samt iakttagelser om säkerhetsorganisationssystemets effektivitet vad gäller uppfyllandet av de angivna målen.

3.   Ledningsstandard

| 3.1 | Inspektörerna eller den inspektionsgrupp som kontrollerar att ISM-koden uppfylls skall ha behörighet i fråga om






  1. | säkerställande av att regler och föreskrifter, inbegripet certifiering av sjöfolk, följs för alla fartygstyper som drivs av företaget, |
| --- | --- | --- |

3.1

Inspektörerna eller den inspektionsgrupp som kontrollerar att ISM-koden uppfylls skall ha behörighet i fråga om

1.

säkerställande av att regler och föreskrifter, inbegripet certifiering av sjöfolk, följs för alla fartygstyper som drivs av företaget,

| 2. | den godkännande-, tillsyns- och certifieringsverksamhet som är relevant för sjöfartscertifikaten, |
| --- | --- |

2.

den godkännande-, tillsyns- och certifieringsverksamhet som är relevant för sjöfartscertifikaten,

| 3. | de instruktioner som enligt ISM-koden måste beaktas inom ramen för säkerhetsorganisationssystemet, och |
| --- | --- |

3.

de instruktioner som enligt ISM-koden måste beaktas inom ramen för säkerhetsorganisationssystemet, och

| 4. | praktisk erfarenhet av fartygsdrift. |
| --- | --- |

4.

praktisk erfarenhet av fartygsdrift.

| 3.2 | Vid verifiering av överensstämmelsen med bestämmelserna i ISM-koden skall det säkerställas att den personal som tillhandahåller konsulttjänster har en oberoende ställning i förhållande till dem som är inblandade i certifieringsförfarandet. |
| --- | --- |

3.2

Vid verifiering av överensstämmelsen med bestämmelserna i ISM-koden skall det säkerställas att den personal som tillhandahåller konsulttjänster har en oberoende ställning i förhållande till dem som är inblandade i certifieringsförfarandet.

4.   Kompetensstandarder

| 4.1 | Grundläggande kompetens för genomförande av kontroller: |
| --- | --- |

4.1

Grundläggande kompetens för genomförande av kontroller:

| 4.1.1 | Personal som skall delta i kontrollen av att ISM-koden uppfylls skall uppfylla de minimikrav för inspektörer som fastställs i punkt 2 i bilaga VII till rådets direktiv 95/21/EG. |
| --- | --- |

4.1.1

Personal som skall delta i kontrollen av att ISM-koden uppfylls skall uppfylla de minimikrav för inspektörer som fastställs i punkt 2 i bilaga VII till rådets direktiv 95/21/EG.

| 4.1.2 | De skall ha genomgått utbildning för att säkerställa att de har tillräckliga kunskaper och färdigheter för att kunna kontrollera att ISM-kodens krav uppfylls, särskilt vad gäller






  a) | kunskap om och förståelse av ISM-koden, |
| --- | --- | --- |

4.1.2

De skall ha genomgått utbildning för att säkerställa att de har tillräckliga kunskaper och färdigheter för att kunna kontrollera att ISM-kodens krav uppfylls, särskilt vad gäller

a)

kunskap om och förståelse av ISM-koden,

| b) | tvingande bestämmelser och föreskrifter, |
| --- | --- |

b)

tvingande bestämmelser och föreskrifter,

| c) | de instruktioner som företagen skall ta hänsyn till enligt ISM-koden, |
| --- | --- |

c)

de instruktioner som företagen skall ta hänsyn till enligt ISM-koden,

| d) | bedömningsteknik för undersökning, utfrågning, utvärdering och rapportering, |
| --- | --- |

d)

bedömningsteknik för undersökning, utfrågning, utvärdering och rapportering,

| e) | tekniska eller operationella synpunkter på säkerhetsorganisation, |
| --- | --- |

e)

tekniska eller operationella synpunkter på säkerhetsorganisation,

| f) | grundläggande kunskap om sjöfart och funktionerna ombord, och |
| --- | --- |

f)

grundläggande kunskap om sjöfart och funktionerna ombord, och

| g) | deltagande i minst en fartygsrelaterad inspektion av organisationssystem. |
| --- | --- |

g)

deltagande i minst en fartygsrelaterad inspektion av organisationssystem.

| 4.2 | Kompetens för en första verifiering och verifiering för förnyelse |
| --- | --- |

4.2

Kompetens för en första verifiering och verifiering för förnyelse

| 4.2.1 | För att kunna göra en fullständig bedömning av om företaget eller varje fartygstyp uppfyller kraven i ISM-koden måste den personal som skall genomföra en första verifiering eller verifiering för förnyelse av ett dokument om godkänd säkerhetsorganisation och ett certifikat om godkänd säkerhetsorganisation, förutom den grundläggande kompetens som angivits ovan, även vara kompetent att






  a) | avgöra om säkerhetsorganisationssystemets olika delar stämmer överens med ISM-koden, |
| --- | --- | --- |

4.2.1

För att kunna göra en fullständig bedömning av om företaget eller varje fartygstyp uppfyller kraven i ISM-koden måste den personal som skall genomföra en första verifiering eller verifiering för förnyelse av ett dokument om godkänd säkerhetsorganisation och ett certifikat om godkänd säkerhetsorganisation, förutom den grundläggande kompetens som angivits ovan, även vara kompetent att

a)

avgöra om säkerhetsorganisationssystemets olika delar stämmer överens med ISM-koden,

| b) | bedöma hur effektivt företagets eller varje fartygstyps säkerhetsorganisationssystem är för att säkerställa att regler och föreskrifter följs såsom det framgår av lagstadgade protokoll och protokoll från klassningsinspektioner, |
| --- | --- |

b)

bedöma hur effektivt företagets eller varje fartygstyps säkerhetsorganisationssystem är för att säkerställa att regler och föreskrifter följs såsom det framgår av lagstadgade protokoll och protokoll från klassningsinspektioner,

| c) | bedöma hur effektivt säkerhetsorganisationssystemet dels säkerställer att andra regler och föreskrifter som inte omfattas av lagstadgade inspektioner och klassningsinspektioner följs, dels gör det möjligt att verifiera att dessa regler och föreskrifter följs, och |
| --- | --- |

c)

bedöma hur effektivt säkerhetsorganisationssystemet dels säkerställer att andra regler och föreskrifter som inte omfattas av lagstadgade inspektioner och klassningsinspektioner följs, dels gör det möjligt att verifiera att dessa regler och föreskrifter följs, och

| d) | bedöma om de säkra rutiner som rekommenderas av IMO, administrationer, klassificeringssällskap och organisationer inom sjöfartsbranschen har beaktats. |
| --- | --- |

d)

bedöma om de säkra rutiner som rekommenderas av IMO, administrationer, klassificeringssällskap och organisationer inom sjöfartsbranschen har beaktats.

| 4.2.2 | Denna kompetens kan uppnås genom att det upprättas grupper bestående av personer som tillsammans innehar den totala kompetens som krävs. |
| --- | --- |

4.2.2

Denna kompetens kan uppnås genom att det upprättas grupper bestående av personer som tillsammans innehar den totala kompetens som krävs.

5.   Formulär för dokument om godkänd säkerhetsorganisation och certifikat om godkänd säkerhetsorganisation

När fartyg går i trafik i endast en medlemsstat, skall medlemsstaterna antingen använda de formulär som bifogas ISM-koden eller det dokument om godkänd säkerhetsorganisation, det certifikat om godkänd säkerhetsorganisation, det interimistiska dokument om godkänd säkerhetsorganisation och det interimistiska certifikat om godkänd säkerhetsorganisation i den form som följer nedan.

Vid undantag med stöd av artikel 7.1 och i förekommande fall artikel 7.2 skall det utfärdade certifikatet skilja sig från ovan nämnda certifikat, och det skall klart framgå att det har beviljats undantag med stöd av artikel 7.1 och i förekommande fall artikel 7.2 i denna förordning med angivande av tillämpliga operativa begränsningar.

DOKUMENT OM GODKÄND SÄKERHETSORGANISATION

(Officiell stämpel) (Stat)

Certifikatnummer

Utfärdat i enlighet med bestämmelserna [i INTERNATIONELLA KONVENTIONEN OM SÄKERHETEN FÖR MÄNNISKOLIV TILL SJÖSS, 1974, med senare ändringar, och] (1) i förordning (EG) nr 336/2006 om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen

Enligt bemyndigande av regeringen i ...

(Statens namn)

av ...

(Bemyndigad person eller organisation)

Företagets namn och adress: ...

(se punkt 1.1.2 i del A av bilaga I till förordning (EG) nr .336/2006)

HÄRMED INTYGAS ATT en inspektion av företagets säkerhetsorganisationssystem har genomförts och att det uppfyller kraven i Internationella säkerhetsorganisationskoden för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening (ISM-koden) för de fartygstyper som anges nedan (stryk det som ej är tillämpligt):

| | Passagerarfartyg |
| --- | --- |

Passagerarfartyg

| | Höghastighetspassagerarfartyg |
| --- | --- |

Höghastighetspassagerarfartyg

| | Höghastighetslastfartyg |
| --- | --- |

Höghastighetslastfartyg

| | Bulkfartyg |
| --- | --- |

Bulkfartyg

| | Oljetankfartyg |
| --- | --- |

Oljetankfartyg

| | Kemikalietankfartyg |
| --- | --- |

Kemikalietankfartyg

| | Gastankfartyg |
| --- | --- |

Gastankfartyg

| | Flyttbar oljeborrplattform till sjöss |
| --- | --- |

Flyttbar oljeborrplattform till sjöss

| | Annan typ av lastfartyg |
| --- | --- |

Annan typ av lastfartyg

| | Ro-ro-passagerarfartyg |
| --- | --- |

Ro-ro-passagerarfartyg

Detta dokument om godkänd säkerhetsorganisation är giltigt till och med den ..., med förbehåll för periodisk verifiering.

Utfärdat i ...

(Ort för dokumentets utfärdande)

Utfärdat den ...

(Underskrift av den i laga ordning bemyndigade tjänsteman som utfärdar dokumentet)

(Den utfärdande myndighetens stämpel)

Certifikatnummer

PÅSKRIFT FÖR ÅRLIG VERIFIERING

HÄRMED INTYGAS ATT säkerhetsorganisationssystemet, vid den periodiska verifieringen enligt [regel IX/6.1 i konventionen och punkt 13.4 i ISM-koden och] (2) artikel 6 i förordning (EG) nr 336/2006 om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen, befanns uppfylla kraven i ISM-koden.

| FÖRSTA ÅRETS VERIFIERING | Undertecknad: ... |
| --- | --- |
| | (Underskrift av bemyndigad tjänsteman) |
| | Ort: ... |
| | Datum: ... |
| ANDRA ÅRETS VERIFIERING | Undertecknad: ... |
| | (Underskrift av bemyndigad tjänsteman) |
| | Ort: ... |
| | Datum: ... |
| TREDJE ÅRETS VERIFIERING | Undertecknad: ... |
| | (Underskrift av bemyndigad tjänsteman) |
| | Ort: ... |
| | Datum: ... |
| FJÄRDE ÅRETS VERIFIERING | Undertecknad: ... |
| | (Underskrift av bemyndigad tjänsteman) |
| | Ort: ... |
| | Datum: ... |

FÖRSTA ÅRETS VERIFIERING

Undertecknad: ...

(Underskrift av bemyndigad tjänsteman)

Ort: ...

Datum: ...

ANDRA ÅRETS VERIFIERING

Undertecknad: ...

(Underskrift av bemyndigad tjänsteman)

Ort: ...

Datum: ...

TREDJE ÅRETS VERIFIERING

Undertecknad: ...

(Underskrift av bemyndigad tjänsteman)

Ort: ...

Datum: ...

FJÄRDE ÅRETS VERIFIERING

Undertecknad: ...

(Underskrift av bemyndigad tjänsteman)

Ort: ...

Datum: ...

CERTIFIKAT OM GODKÄND SÄKERHETSORGANISATION

(Officiell stämpel) (Stat)

Certifikatnummer

Utfärdat i enlighet med bestämmelserna i [INTERNATIONELLA KONVENTIONEN OM SÄKERHETEN FÖR MÄNNISKOLIV TILL SJÖSS, 1974, med senare ändringar, och] (3) i förordning (EG) nr 336/2006 om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen

Enligt bemyndigande av regeringen i ...

(Statens namn)

av ...

(Bemyndigad person eller organisation)

Fartygets namn: ...

Registreringsnummer eller signalbokstäver: ...

Hemmahamn: ...

Typ av fartyg (4): ...

Bruttotonnage: ...

IMO-nummer: ...

Företagets namn och adress: ...

(se punkt 1.1.2 i del A av bilaga I till förordning (EG) nr 336/2006)

HÄRMED INTYGAS ATT en inspektion av fartygets säkerhetsorganisationssystem har genomförts och att det uppfyller kraven i Internationella säkerhetsorganisationskoden för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening (ISM-koden), efter verifiering av att företagets dokument om godkänd säkerhetsorganisation är tillämpligt för denna fartygstyp.

Detta certifikat om godkänd säkerhetsorganisation är giltigt till och med den ..., med förbehåll för periodisk verifiering och under förutsättning att dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation förblir giltigt.

Utfärdat i ...

(Ort för dokumentets utfärdande)

Utfärdat den ...

(Underskrift av den i laga ordning bemyndigade tjänsteman som utfärdar certifikatet)

(Den utfärdande myndighetens stämpel)

Certifikatnummer

PÅSKRIFT FÖR MELLANLIGGANDE VERIFIERING OCH YTTERLIGARE VERIFIERING (OM SÅ KRÄVS)

HÄRMED INTYGAS ATT säkerhetsorganisationssystemet, vid den periodiska återkommande verifieringen enligt [regel IX/6.1 i konventionen och punkt 13.8 i ISM-koden och] (5) artikel 6 i förordning (EG) nr 336/2006 om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen, befanns uppfylla kraven i ISM-koden.

| MELLANLIGGANDE VERIFIERING (som skall göras mellan det andra och det tredje harmoniseringsdatumet) | Undertecknad: ... |
| --- | --- |
| (Underskrift av bemyndigad tjänsteman) |
| Ort: ... |
| Datum: ... |
| YTTERLIGARE VERIFIERING (6) | Undertecknad: ... |
| | (Underskrift av bemyndigad tjänsteman) |
| | Ort: ... |
| | Datum: ... |
| YTTERLIGARE VERIFIERING (6) | Undertecknad: ... |
| | (Underskrift av bemyndigad tjänsteman) |
| | Ort: ... |
| | Datum: ... |
| YTTERLIGARE VERIFIERING (6) | Undertecknad: ... |
| | (Underskrift av bemyndigad tjänsteman) |
| | Ort: ... |
| | Datum: ... |

MELLANLIGGANDE VERIFIERING (som skall göras mellan det andra och det tredje harmoniseringsdatumet)

Undertecknad: ...

(Underskrift av bemyndigad tjänsteman)

Ort: ...

Datum: ...

YTTERLIGARE VERIFIERING (6)

Undertecknad: ...

(Underskrift av bemyndigad tjänsteman)

Ort: ...

Datum: ...

YTTERLIGARE VERIFIERING (6)

Undertecknad: ...

(Underskrift av bemyndigad tjänsteman)

Ort: ...

Datum: ...

YTTERLIGARE VERIFIERING (6)

Undertecknad: ...

(Underskrift av bemyndigad tjänsteman)

Ort: ...

Datum: ...

INTERIMISTISKT DOKUMENT OM GODKÄND SÄKERHETSORGANISATION

(Officiell stämpel) (Stat)

Certifikatnummer

Utfärdat i enlighet med bestämmelserna i [INTERNATIONELLA KONVENTIONEN OM SÄKERHETEN FÖR MÄNNISKOLIV TILL SJÖSS, 1974, med senare ändringar, och] (7) förordning (EG) nr 336/2006 om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen

Enligt bemyndigande av regeringen i ...

(Statens namn)

av ...

(Bemyndigad person eller organisation)

Företagets namn och adress: ...

(se punkt 1.1.2 i del A av bilaga I till förordning (EG) nr 336/2006)

HÄRMED INTYGAS ATT företagets säkerhetsorganisationssystem har erkänts uppfylla målen i punkt 1.2.3 i del A av bilaga I till förordning (EG) nr 336/2006 för de fartygstyper som anges nedan (stryk det som ej är tillämpligt):

| | Passagerarfartyg |
| --- | --- |

Passagerarfartyg

| | Höghastighetspassagerarfartyg |
| --- | --- |

Höghastighetspassagerarfartyg

| | Höghastighetslastfartyg |
| --- | --- |

Höghastighetslastfartyg

| | Bulkfartyg |
| --- | --- |

Bulkfartyg

| | Oljetankfartyg |
| --- | --- |

Oljetankfartyg

| | Kemikalietankfartyg |
| --- | --- |

Kemikalietankfartyg

| | Gastankfartyg |
| --- | --- |

Gastankfartyg

| | Flyttbar oljeborrplattform till sjöss |
| --- | --- |

Flyttbar oljeborrplattform till sjöss

| | Annan typ av lastfartyg |
| --- | --- |

Annan typ av lastfartyg

| | Ro-ro-passagerarfartyg |
| --- | --- |

Ro-ro-passagerarfartyg

Detta interimistiska dokument om godkänd säkerhetsorganisation är giltigt till och med den ...

Utfärdat i ...

(Ort för dokumentets utfärdande)

Utfärdat den ...

(Underskrift av den i laga ordning bemyndigade tjänsteman som utfärdar dokumentet)

(Den utfärdande myndighetens stämpel)

INTERIMISTISKT CERTIFIKAT OM GODKÄND SÄKERHETSORGANISATION

(Officiell stämpel) (Stat)

Certifikatnummer

Utfärdat i enlighet med bestämmelserna i [INTERNATIONELLA KONVENTIONEN OM SÄKERHETEN FÖR MÄNNISKOLIV TILL SJÖSS, 1974, med senare ändringar, och] (8) förordning (EG) nr 336/2006 om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen

Enligt bemyndigande av regeringen i ...

(Statens namn)

av ...

(Bemyndigad person eller organisation)

Fartygets namn: ...

Registreringsnummer eller signalbokstäver: ...

Hemmahamn: ...

Typ av fartyg (9): ...

Bruttotonnage: ...

IMO-nummer: ...

Företagets namn och adress: ...

(se punkt 1.1.2 i del A av bilaga I till förordning (EG) nr 336/2006)

HÄRMED INTYGAS ATT bestämmelserna i punkt 14.4 i del A av bilaga I till förordning (EG) nr 336/2006 har uppfyllts och att företagets dokument om godkänd säkerhetsorganisation/interimistiska dokument om godkänd säkerhetsorganisation (10) avser det berörda fartyget.

Detta interimistiska certifikat om godkänd säkerhetsorganisation är giltigt till och med den ..., under förutsättning att dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation/det interimistiska dokumentet om godkänd säkerhetsorganisation (10) förblir giltigt.

Utfärdat i ...

(Ort för dokumentets utfärdande)

Utfärdat den ...

(Underskrift av den i laga ordning bemyndigade tjänsteman som utfärdar certifikatet)

(Den utfärdande myndighetens stämpel)

Certifikatnummer

Giltigheten för detta interimistiska certifikat om godkänd säkerhetsorganisation förlängs till den

Utfärdat den ...

(Underskrift av den i laga ordning bemyndigade tjänsteman som förlänger giltighetstiden)

(Den utfärdande myndighetens stämpel)

---

(1)  Får utelämnas för fartyg som endast trafikerar hamnar inom en medlemsstat.

(2)  Får utelämnas för fartyg som endast trafikerar hamnar inom en medlemsstat.

(3)  Får utelämnas för fartyg som endast trafikerar hamnar inom en medlemsstat.

(4)  Ange någon av följande fartygstyper: passagerarfartyg, höghastighetspassagerarfartyg, höghastighetslastfartyg, bulkfartyg, oljetankfartyg, kemikalietankfartyg, gastankfartyg, flyttbar oljeborrplattform till sjöss eller annan typ av lastfartyg, ro-ro-passagerarfartyg.

(5)  Får utelämnas för fartyg som endast trafikerar hamnar inom en medlemsstat.

(6)  Om tillämpligt. Med hänvisning till punkt 13.8 i ISM-koden och punkt 3.4.1 i riktlinjerna för administrationers genomförande av ISM-koden som antagits genom IMO:s resolution A.913 (22).

(7)  Får utelämnas för fartyg som endast trafikerar hamnar inom en medlemsstat.

(8)  Får utelämnas för fartyg som endast trafikerar hamnar inom en medlemsstat.

(9)  Ange någon av följande fartygstyper: Passagerarfartyg, höghastighetspassagerarfartyg, höghastighetslastfartyg, bulkfartyg, oljetankfartyg, kemikalietankfartyg, gastankfartyg, flyttbar oljeborrplattform till sjöss, annan typ av lastfartyg eller ro-ro-passagerarfartyg.

(10)  Stryk det som ej är tillämpligt.

---

| 4.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 64/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 64/37

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2006/7/EG

av den 15 februari 2006

om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (4), mot bakgrund av det gemensamma utkast som förlikningskommittén godkände den 8 december 2005, och

av följande skäl:

| (1) | Med utgångspunkt i kommissionens meddelande om hållbar utveckling har Europeiska rådet valt ut mål som skall tjäna som vägledning för den framtida utvecklingen inom prioriterade områden såsom folkhälsa och naturresurser. |
| --- | --- |

(1)

Med utgångspunkt i kommissionens meddelande om hållbar utveckling har Europeiska rådet valt ut mål som skall tjäna som vägledning för den framtida utvecklingen inom prioriterade områden såsom folkhälsa och naturresurser.

| (2) | Vatten är en knapp naturresurs, och dess kvalitet bör skyddas, värnas, förvaltas och behandlas som sådan. Särskilt ytvatten är en förnybar resurs med begränsad förmåga att återhämta sig från negativ påverkan av mänsklig verksamhet. |
| --- | --- |

(2)

Vatten är en knapp naturresurs, och dess kvalitet bör skyddas, värnas, förvaltas och behandlas som sådan. Särskilt ytvatten är en förnybar resurs med begränsad förmåga att återhämta sig från negativ påverkan av mänsklig verksamhet.

| (3) | Gemenskapens miljöpolitik bör syfta till en hög skyddsnivå och bidra till att uppnå målen att bevara, skydda och förbättra miljön och skydda människors hälsa. |
| --- | --- |

(3)

Gemenskapens miljöpolitik bör syfta till en hög skyddsnivå och bidra till att uppnå målen att bevara, skydda och förbättra miljön och skydda människors hälsa.

| (4) | I december 2000 antog kommissionen ett meddelande till Europaparlamentet och rådet om utarbetande av en ny badvattenpolitik och inledde ett omfattande samråd med alla intresserade och berörda parter. Av detta samråd framkom huvudsakligen att det fanns ett allmänt stöd för att utarbeta ett nytt badvattendirektiv, baserat på de senaste vetenskapliga rönen, där särskild vikt fästs vid ett ökat deltagande från allmänheten. |
| --- | --- |

(4)

I december 2000 antog kommissionen ett meddelande till Europaparlamentet och rådet om utarbetande av en ny badvattenpolitik och inledde ett omfattande samråd med alla intresserade och berörda parter. Av detta samråd framkom huvudsakligen att det fanns ett allmänt stöd för att utarbeta ett nytt badvattendirektiv, baserat på de senaste vetenskapliga rönen, där särskild vikt fästs vid ett ökat deltagande från allmänheten.

| (5) | I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (5) ingår ett åtagande att säkerställa en hög skyddsnivå för badvatten, inklusive en översyn av rådets direktiv 76/160/EEG av den 8 december 1975 om kvaliteten på badvatten (6). |
| --- | --- |

(5)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (5) ingår ett åtagande att säkerställa en hög skyddsnivå för badvatten, inklusive en översyn av rådets direktiv 76/160/EEG av den 8 december 1975 om kvaliteten på badvatten (6).

| (6) | I enlighet med fördraget skall gemenskapen när den utarbetar sin miljöpolitik bland annat beakta tillgängliga vetenskapliga och tekniska data. I detta direktiv bör vetenskapliga data ligga till grund för fastställandet av tillförlitliga indikatorparametrar som gör det möjligt att förutsäga mikrobiologiska hälsorisker och uppnå en hög skyddsnivå. Ytterligare epidemiologiska studier bör skyndsamt göras om hälsorisker i samband med bad, i synnerhet i sötvatten. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med fördraget skall gemenskapen när den utarbetar sin miljöpolitik bland annat beakta tillgängliga vetenskapliga och tekniska data. I detta direktiv bör vetenskapliga data ligga till grund för fastställandet av tillförlitliga indikatorparametrar som gör det möjligt att förutsäga mikrobiologiska hälsorisker och uppnå en hög skyddsnivå. Ytterligare epidemiologiska studier bör skyndsamt göras om hälsorisker i samband med bad, i synnerhet i sötvatten.

| (7) | För att öka effektiviteten och använda tillgängliga resurser på ett förnuftigt sätt måste detta direktiv nära samordnas med annan gemenskapslagstiftning om vatten, exempelvis rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (7), 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (8) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (9). |
| --- | --- |

(7)

För att öka effektiviteten och använda tillgängliga resurser på ett förnuftigt sätt måste detta direktiv nära samordnas med annan gemenskapslagstiftning om vatten, exempelvis rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (7), 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (8) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (9).

| (8) | Lämplig information om planerade åtgärder och om framstegen i samband med genomförandet bör spridas till alla intressenter. Allmänheten bör få korrekt information i rätt tid om resultaten av kontrollen av badvattenkvaliteten och om riskhanteringsåtgärder för att förebygga hälsorisker, särskilt i samband med förutsägbara kortvariga föroreningar eller onormala situationer. Man bör använda ny teknik som gör det möjligt att på ett effektivt och jämförbart sätt informera allmänheten om badvattnets kvalitet i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(8)

Lämplig information om planerade åtgärder och om framstegen i samband med genomförandet bör spridas till alla intressenter. Allmänheten bör få korrekt information i rätt tid om resultaten av kontrollen av badvattenkvaliteten och om riskhanteringsåtgärder för att förebygga hälsorisker, särskilt i samband med förutsägbara kortvariga föroreningar eller onormala situationer. Man bör använda ny teknik som gör det möjligt att på ett effektivt och jämförbart sätt informera allmänheten om badvattnets kvalitet i hela gemenskapen.

| (9) | Harmoniserade analysmetoder och analysförfaranden måste tillämpas vid kontrollen. För att få till stånd en realistisk klassificering av badvatten är det nödvändigt att göra observationer och bedöma kvaliteten under en längre tid. |
| --- | --- |

(9)

Harmoniserade analysmetoder och analysförfaranden måste tillämpas vid kontrollen. För att få till stånd en realistisk klassificering av badvatten är det nödvändigt att göra observationer och bedöma kvaliteten under en längre tid.

| (10) | Efterlevnaden bör vara en fråga om lämpliga förvaltningsåtgärder och kvalitetssäkring, och inte bara om mätningar och beräkningar. Det är därför lämpligt med ett system med badvattenprofiler för att få en bättre förståelse för de risker som bör ligga till grund för förvaltningsåtgärderna. Samtidigt bör särskild vikt fästas vid att badvattnet stämmer överens med kvalitetsnormerna och att övergången från direktiv 76/160/EEG sker smidigt. |
| --- | --- |

(10)

Efterlevnaden bör vara en fråga om lämpliga förvaltningsåtgärder och kvalitetssäkring, och inte bara om mätningar och beräkningar. Det är därför lämpligt med ett system med badvattenprofiler för att få en bättre förståelse för de risker som bör ligga till grund för förvaltningsåtgärderna. Samtidigt bör särskild vikt fästas vid att badvattnet stämmer överens med kvalitetsnormerna och att övergången från direktiv 76/160/EEG sker smidigt.

| (11) | Den 17 februari 2005 ratificerade gemenskapen FN-ECE: s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen). Detta direktiv bör därför innehålla bestämmelser om allmänhetens tillgång till information och om allmänhetens deltagande i dess genomförande som ett komplement till Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (10) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG av den 26 maj 2003 om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön (11). |
| --- | --- |

(11)

Den 17 februari 2005 ratificerade gemenskapen FN-ECE: s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen). Detta direktiv bör därför innehålla bestämmelser om allmänhetens tillgång till information och om allmänhetens deltagande i dess genomförande som ett komplement till Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (10) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG av den 26 maj 2003 om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön (11).

| (12) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att medlemsstaterna, på grundval av gemensamma normer, skall uppnå en god badvattenkvalitet och en hög skyddsnivå i hela gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att medlemsstaterna, på grundval av gemensamma normer, skall uppnå en god badvattenkvalitet och en hög skyddsnivå i hela gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (13) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12). |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12).

| (14) | Den fortsatta betydelsen av gemenskapens badvattenpolitik framgår tydligt varje badsäsong eftersom den skyddar allmänheten mot tillfälliga och kroniska föroreningar som släpps ut vid eller i närheten av gemenskapens badplatser. Badvattenkvaliteten har överlag förbättrats avsevärt sedan direktiv 76/160/EEG trädde i kraft. Det direktivet speglar emellertid den kunskapsnivå och de erfarenheter man hade i början av 1970-talet. Sedan dess har användningen av badvatten utvecklats, liksom det vetenskapliga och tekniska kunnandet. Det direktivet bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(14)

Den fortsatta betydelsen av gemenskapens badvattenpolitik framgår tydligt varje badsäsong eftersom den skyddar allmänheten mot tillfälliga och kroniska föroreningar som släpps ut vid eller i närheten av gemenskapens badplatser. Badvattenkvaliteten har överlag förbättrats avsevärt sedan direktiv 76/160/EEG trädde i kraft. Det direktivet speglar emellertid den kunskapsnivå och de erfarenheter man hade i början av 1970-talet. Sedan dess har användningen av badvatten utvecklats, liksom det vetenskapliga och tekniska kunnandet. Det direktivet bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Detta direktiv innehåller bestämmelser om

| a) | kontroll och klassificering av badvattnets kvalitet, |
| --- | --- |

a)

kontroll och klassificering av badvattnets kvalitet,

| b) | förvaltning av badvattnets kvalitet, och |
| --- | --- |

b)

förvaltning av badvattnets kvalitet, och

| c) | tillhandahållande av information till allmänheten om badvattnets kvalitet. |
| --- | --- |

c)

tillhandahållande av information till allmänheten om badvattnets kvalitet.

2.   Direktivet syftar till att bevara, skydda och förbättra miljön och skydda människors hälsa genom att komplettera direktiv 2000/60/EG.

3.   Detta direktiv skall tillämpas på varje ytvattenförekomst där behörig myndighet förväntar sig att ett stort antal personer badar och där den inte har infört ett permanent badförbud eller utfärdat en permanent avrådan från bad (nedan kallat ”badvatten”). Det skall inte tillämpas på

| a) | simbassänger och spa-pooler, |
| --- | --- |

a)

simbassänger och spa-pooler,

| b) | avgränsade vattenområden som genomgår behandling eller som används för terapeutiska ändamål, |
| --- | --- |

b)

avgränsade vattenområden som genomgår behandling eller som används för terapeutiska ändamål,

| c) | avgränsade vattenområden som anlagts på konstgjord väg och som är avskilda från ytvatten och grundvatten. |
| --- | --- |

c)

avgränsade vattenområden som anlagts på konstgjord väg och som är avskilda från ytvatten och grundvatten.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 1. | ytvatten, grundvatten, inlandsvatten, vatten i övergångszon, kustvatten och avrinningsområde skall ha samma innebörd som i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

1.

ytvatten, grundvatten, inlandsvatten, vatten i övergångszon, kustvatten och avrinningsområde skall ha samma innebörd som i direktiv 2000/60/EG.

| 2. | behörig myndighet: den eller de myndigheter som utsetts av en medlemsstat för att säkerställa efterlevnaden av kraven i detta direktiv eller varje annan myndighet eller annat organ som denna funktion har delegerats till. |
| --- | --- |

2.

behörig myndighet: den eller de myndigheter som utsetts av en medlemsstat för att säkerställa efterlevnaden av kraven i detta direktiv eller varje annan myndighet eller annat organ som denna funktion har delegerats till.

| 3. | permanent: i samband med badförbud eller avrådan från bad en varaktighet av minst en hel badsäsong. |
| --- | --- |

3.

permanent: i samband med badförbud eller avrådan från bad en varaktighet av minst en hel badsäsong.

| 4. | ett stort antal: innebär, när det gäller badande, ett antal som behörig myndighet anser är stort, med hänsyn till, i synnerhet, tidigare tendenser eller till infrastrukturer eller anläggningar som tillhandahålls eller andra åtgärder som vidtagits för att uppmuntra bad. |
| --- | --- |

4.

ett stort antal: innebär, när det gäller badande, ett antal som behörig myndighet anser är stort, med hänsyn till, i synnerhet, tidigare tendenser eller till infrastrukturer eller anläggningar som tillhandahålls eller andra åtgärder som vidtagits för att uppmuntra bad.

| 5. | förorening: förekomst av mikrobiologisk kontaminering eller andra organismer eller avfall som påverkar badvattnets kvalitet och utgör en risk för de badandes hälsa enligt artiklarna 8 och 9 samt bilaga I kolumn A. |
| --- | --- |

5.

förorening: förekomst av mikrobiologisk kontaminering eller andra organismer eller avfall som påverkar badvattnets kvalitet och utgör en risk för de badandes hälsa enligt artiklarna 8 och 9 samt bilaga I kolumn A.

| 6. | badsäsong: den period under vilken ett stort antal badande kan förväntas. |
| --- | --- |

6.

badsäsong: den period under vilken ett stort antal badande kan förväntas.

| 7. | förvaltningsåtgärder: följande åtgärder med avseende på badvatten:






  a) | Fastställande och upprätthållande av en badvattenprofil. |
| --- | --- | --- |

7.

förvaltningsåtgärder: följande åtgärder med avseende på badvatten:

a)

Fastställande och upprätthållande av en badvattenprofil.

| b) | Fastställande av en kontrollplan. |
| --- | --- |

b)

Fastställande av en kontrollplan.

| c) | Kontroll av badvattnet. |
| --- | --- |

c)

Kontroll av badvattnet.

| d) | Bedömning av badvattnets kvalitet. |
| --- | --- |

d)

Bedömning av badvattnets kvalitet.

| e) | Klassificering av badvattnet. |
| --- | --- |

e)

Klassificering av badvattnet.

| f) | Fastställande och bedömning av orsaker till förorening som kan påverka badvattnet och skada de badandes hälsa. |
| --- | --- |

f)

Fastställande och bedömning av orsaker till förorening som kan påverka badvattnet och skada de badandes hälsa.

| g) | Information till allmänheten. |
| --- | --- |

g)

Information till allmänheten.

| h) | Åtgärder för att förhindra att de badande utsätts för föroreningar. |
| --- | --- |

h)

Åtgärder för att förhindra att de badande utsätts för föroreningar.

| i) | Åtgärder för att minska risken för föroreningar. |
| --- | --- |

i)

Åtgärder för att minska risken för föroreningar.

| 8. | kortvarig förorening: en mikrobiologisk kontaminering enligt bilaga I kolumn A som har klart identifierbara orsaker och som normalt inte förväntas påverka badvattnets kvalitet under mer än cirka 72 timmar efter det att badvattnets kvalitet först har påverkats och för vilken behörig myndighet har fastställt förfaranden för att förutsäga och hantera, enligt bilaga II. |
| --- | --- |

8.

kortvarig förorening: en mikrobiologisk kontaminering enligt bilaga I kolumn A som har klart identifierbara orsaker och som normalt inte förväntas påverka badvattnets kvalitet under mer än cirka 72 timmar efter det att badvattnets kvalitet först har påverkats och för vilken behörig myndighet har fastställt förfaranden för att förutsäga och hantera, enligt bilaga II.

| 9. | onormal situation: en händelse eller en kombination av händelser som påverkar badvattnets kvalitet på den berörda platsen och som inte förväntas inträffa mer än vart fjärde år i genomsnitt. |
| --- | --- |

9.

onormal situation: en händelse eller en kombination av händelser som påverkar badvattnets kvalitet på den berörda platsen och som inte förväntas inträffa mer än vart fjärde år i genomsnitt.

| 10. | badvattenkvalitetsdata: data som samlas in i enlighet med artikel 3. |
| --- | --- |

10.

badvattenkvalitetsdata: data som samlas in i enlighet med artikel 3.

| 11. | bedömning av badvattnets kvalitet: utvärdering av badvattnets kvalitet med hjälp av den bedömningsmetod som fastställs i bilaga II. |
| --- | --- |

11.

bedömning av badvattnets kvalitet: utvärdering av badvattnets kvalitet med hjälp av den bedömningsmetod som fastställs i bilaga II.

| 12. | utbredning av cyanobakterier: ansamling av cyanobakterier i form av blomning, lager eller skum. |
| --- | --- |

12.

utbredning av cyanobakterier: ansamling av cyanobakterier i form av blomning, lager eller skum.

| 13. | den berörda allmänheten skall ha samma innebörd som i rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (13). |
| --- | --- |

13.

den berörda allmänheten skall ha samma innebörd som i rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (13).

KAPITEL II

BADVATTENKVALITET OCH FÖRVALTNING AV BADVATTEN

Artikel 3

Kontroll

1.   Medlemsstaterna skall årligen förteckna alla badvatten och ange badsäsongens längd. De skall göra detta första gången före början av den första badsäsongen efter den 24 mars 2008.

2.   Medlemsstaterna skall se till att kontroll av de parametrar som anges i kolumn A i bilaga I sker i enlighet med bilaga IV.

3.   Kontrollpunkten skall vara den plats i badvattnet där

| a) | flest personer förväntas bada, eller |
| --- | --- |

a)

flest personer förväntas bada, eller

| b) | där den största risken för föroreningar förväntas enligt badvattenprofilen. |
| --- | --- |

b)

där den största risken för föroreningar förväntas enligt badvattenprofilen.

4.   En kontrollplan skall fastställas för varje badvatten innan badsäsongen inleds, och första gången före den tredje hela badsäsongen efter det att detta direktiv har trätt ikraft. Kontroll skall genomföras senast fyra dagar efter den tidpunkt som anges i kontrollplanen.

5.   Medlemsstaterna får införa kontroll av parametrarna i kolumn A i bilaga I under den första hela badsäsongen efter det att detta direktiv har trätt ikraft. I detta fall skall kontrollen genomföras enligt den frekvens som anges i bilaga IV. Resultaten av en sådan kontroll får användas till att sammanställa de badvattenkvalitetsdata som avses i artikel 4. Så snart medlemsstaterna inför kontroll i enlighet med detta direktiv får kontrollen av de parametrar som anges i bilagan till direktiv 76/160/EEG upphöra.

6.   Prov som tas under en kortvarig förorening får lämnas utan avseende. De skall ersättas med prov som tagits i enlighet med bilaga IV.

7.   Under onormala situationer får kontrollen enligt den kontrollplan som avses i punkt 4 tillfälligt avbrytas. Kontrollen skall återupptas så snart som möjligt efter det att förhållandena återgått till det normala. Nya prover skall tas så snart som möjligt efter det att förhållandena återgått till det normala för att ersätta de prover som saknas på grund av den onormala situationen.

8.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om kontrollen enligt kontrollplanen tillfälligt avbrutits och ange skälen till detta. De skall lämna dessa rapporter senast i samband med den nästföljande årsrapport som avses i artikel 13.

9.   Medlemsstaterna skall säkerställa att analysen av badvattnets kvalitet sker i överensstämmelse med de referensmetoder som anges i bilaga I samt reglerna i bilaga V. Medlemsstaterna får dock tillåta att andra metoder eller regler används om de kan visa att de erhållna resultaten är likvärdiga med dem som erhålls vid användning av metoderna i bilaga I och reglerna i bilaga V. Medlemsstater som tillåter användning av sådana likvärdiga metoder eller regler skall till kommissionen lämna all relevant information om de använda metoderna eller reglerna och deras likvärdighet.

Artikel 4

Bedömning av badvattnets kvalitet

1.   Medlemsstaterna skall säkerställa att badvattenkvalitetsdata sammanställs på grundval av kontrollen av parametrarna i kolumn A i bilaga I.

2.   Badvattnets kvalitet skall bedömas

| a) | för varje badvatten, |
| --- | --- |

a)

för varje badvatten,

| b) | efter utgången av varje badsäsong, |
| --- | --- |

b)

efter utgången av varje badsäsong,

| c) | utifrån de badvattenkvalitetsdata som har sammanställts från den badsäsongen och de tre föregående badsäsongerna, och |
| --- | --- |

c)

utifrån de badvattenkvalitetsdata som har sammanställts från den badsäsongen och de tre föregående badsäsongerna, och

| d) | i enlighet med förfarandet i bilaga II. |
| --- | --- |

d)

i enlighet med förfarandet i bilaga II.

En medlemsstat får emellertid besluta att genomföra bedömningar av badvattnets kvalitet utifrån de badvattenkvalitetsdata som sammanställts från endast de tre föregående badsäsongerna. Om den fattar ett sådant beslut skall den på förhand underrätta kommissionen. Medlemsstaten skall även underrätta kommissionen om den senare beslutar att återgå till bedömningar på grundval av fyra badsäsonger. Medlemsstaterna får inte ändra gällande bedömningsperiod oftare än en gång vart femte år.

3.   Badvattenkvalitetsdata som används för att genomföra bedömningar av badvattnets kvalitet skall alltid bestå av minst 16 prover eller, under de särskilda förhållanden som anges i punkt 2 i bilaga IV, 12 prover.

4.   Under förutsättning att antingen

| — | kraven i punkt 3 är uppfyllda, eller |
| --- | --- |

—

kraven i punkt 3 är uppfyllda, eller

| — | de badvattenkvalitetsdata som använts för bedömningen av badvatten för vilket badsäsongen inte överstiger åtta veckor omfattar minst åtta prover, |
| --- | --- |

—

de badvattenkvalitetsdata som använts för bedömningen av badvatten för vilket badsäsongen inte överstiger åtta veckor omfattar minst åtta prover,

får emellertid en bedömning av badvattnets kvalitet genomföras utifrån badvattenkvalitetsdata från mindre än fyra badsäsonger om

| a) | badvattnet är nytillkommet, |
| --- | --- |

a)

badvattnet är nytillkommet,

| b) | förändringar har inträffat som kan påverka klassificeringen av badvattnet i enlighet med artikel 5, i vilket fall bedömningen skall genomföras utifrån badvattenkvalitetsdata som endast består av resultat från prover som har samlats in sedan förändringarna inträffade, eller |
| --- | --- |

b)

förändringar har inträffat som kan påverka klassificeringen av badvattnet i enlighet med artikel 5, i vilket fall bedömningen skall genomföras utifrån badvattenkvalitetsdata som endast består av resultat från prover som har samlats in sedan förändringarna inträffade, eller

| c) | badvattnet redan har bedömts i enlighet med direktiv 76/160/EEG, i vilket fall motsvarande data som insamlats enligt det direktivet skall användas och parametrarna 2 och 3 i bilagan till direktiv 76/160/EEG för detta ändamål skall anses vara likvärdiga med parametrarna 2 och 1 i kolumn A i bilaga I till det här direktivet. |
| --- | --- |

c)

badvattnet redan har bedömts i enlighet med direktiv 76/160/EEG, i vilket fall motsvarande data som insamlats enligt det direktivet skall användas och parametrarna 2 och 3 i bilagan till direktiv 76/160/EEG för detta ändamål skall anses vara likvärdiga med parametrarna 2 och 1 i kolumn A i bilaga I till det här direktivet.

5.   Medlemsstaterna får ytterligare indela eller gruppera ihop befintliga badvatten mot bakgrund av bedömningarna av badvattnens kvalitet. De får gruppera ihop badvatten endast om dessa badvatten

| a) | är angränsande, |
| --- | --- |

a)

är angränsande,

| b) | under den föregående fyraårsperioden fått likartade bedömningar i enlighet med punkterna 2 och 3 samt punkt 4 c, och |
| --- | --- |

b)

under den föregående fyraårsperioden fått likartade bedömningar i enlighet med punkterna 2 och 3 samt punkt 4 c, och

| c) | har badvattenprofiler som uppvisar gemensamma riskfaktorer eller avsaknad av riskfaktorer. |
| --- | --- |

c)

har badvattenprofiler som uppvisar gemensamma riskfaktorer eller avsaknad av riskfaktorer.

Artikel 5

Badvattens klassificering och kvalitet

1.   Till följd av den bedömning av badvattnets kvalitet som skall genomföras i enlighet med artikel 4 skall medlemsstaterna i enlighet med kriterierna i bilaga II klassificera badvatten som

| a) | ”dåligt”, |
| --- | --- |

a)

”dåligt”,

| b) | ”tillfredsställande”, |
| --- | --- |

b)

”tillfredsställande”,

| c) | ”bra”, eller |
| --- | --- |

c)

”bra”, eller

| d) | ”utmärkt”. |
| --- | --- |

d)

”utmärkt”.

2.   Den första klassificeringen enligt kraven i direktivet skall vara avslutad senast i slutet av 2015 års badsäsong.

3.   Medlemsstaterna skall säkerställa att allt badvatten är åtminstone ”tillfredsställande” senast vid slutet av 2015 års badsäsong. De skall vidta de rimliga och proportionella åtgärder som de anser lämpliga för att öka det antal badvatten som klassificeras som ”utmärkta” eller ”bra”.

4.   Trots det allmänna kravet i punkt 3 får badvatten tillfälligt klassificeras som ”dåligt” och fortfarande överensstämma med direktivet. I sådana fall skall medlemsstaterna säkerställa att följande villkor är uppfyllda:

| a) | I fråga om allt badvatten som klassificerats som ”dåligt” skall följande åtgärder vidtas med verkan från den badsäsong som följer på klassificeringen:






  i) | Lämpliga förvaltningsåtgärder, inklusive ett badförbud eller en avrådan från bad, i syfte att förhindra att de badande utsätts för förorening. |
| --- | --- | --- |

a)

I fråga om allt badvatten som klassificerats som ”dåligt” skall följande åtgärder vidtas med verkan från den badsäsong som följer på klassificeringen:

i)

Lämpliga förvaltningsåtgärder, inklusive ett badförbud eller en avrådan från bad, i syfte att förhindra att de badande utsätts för förorening.

| ii) | Fastställande av orsakerna till att ”tillfredsställande” inte har uppnåtts. |
| --- | --- |

ii)

Fastställande av orsakerna till att ”tillfredsställande” inte har uppnåtts.

| iii) | Lämpliga åtgärder för att förhindra, minska eller undanröja orsakerna till förorening. |
| --- | --- |

iii)

Lämpliga åtgärder för att förhindra, minska eller undanröja orsakerna till förorening.

| iv) | I överensstämmelse med artikel 12, varna allmänheten genom en tydlig och lättbegriplig skylt och informera den om orsakerna till föroreningen samt vilka åtgärder som vidtagits, med utgångspunkt i badvattenprofilen. |
| --- | --- |

iv)

I överensstämmelse med artikel 12, varna allmänheten genom en tydlig och lättbegriplig skylt och informera den om orsakerna till föroreningen samt vilka åtgärder som vidtagits, med utgångspunkt i badvattenprofilen.

| b) | Om ett badvatten klassificerats som ”dåligt” under fem på varandra följande år skall ett permanent badförbud eller en permanent avrådan från bad utfärdas. En medlemsstat får dock införa ett permanent badförbud eller en permanent avrådan från bad före utgången av femårsperioden om den anser att det skulle vara omöjligt eller orimligt dyrt att uppnå kvaliteten ”tillfredsställande”. |
| --- | --- |

b)

Om ett badvatten klassificerats som ”dåligt” under fem på varandra följande år skall ett permanent badförbud eller en permanent avrådan från bad utfärdas. En medlemsstat får dock införa ett permanent badförbud eller en permanent avrådan från bad före utgången av femårsperioden om den anser att det skulle vara omöjligt eller orimligt dyrt att uppnå kvaliteten ”tillfredsställande”.

Artikel 6

Badvattenprofil

1.   Medlemsstaterna skall se till att badvattenprofiler upprättas i enlighet med bilaga III. Varje badvattenprofil får omfatta ett enda badvatten eller flera angränsande badvatten. Badvattenprofiler skall första gången upprättas senast den 24 mars 2011.

2.   Badvattenprofilerna skall ses över och uppdateras i enlighet med bilaga III.

3.   När badvattenprofiler upprättas, ses över och uppdateras skall man på lämpligt sätt använda de data som erhållits vid övervakning och bedömning i enlighet med direktiv 2000/60/EG och som är relevanta för detta direktiv.

Artikel 7

Förvaltningsåtgärder vid exceptionella förhållanden

Medlemsstaterna skall se till att lämpliga förvaltningsåtgärder vidtas i rätt tid om de får kännedom om oväntade situationer som har eller sannolikt kan förväntas ha en negativ inverkan på badvattnets kvalitet och på de badandes hälsa. Sådana åtgärder skall inbegripa information till allmänheten och, om så behövs, ett tillfälligt badförbud.

Artikel 8

Cyanobakteriella risker

1.   Om en badvattenprofil tyder på att det finns risk för utbredning av cyanobakterier, skall en lämplig kontroll ske så att eventuella hälsorisker kan konstateras i tid.

2.   Om en utbredning av cyanobakterier inträffar och en hälsorisk konstateras eller befaras, skall lämpliga förvaltningsåtgärder omedelbart vidtas för att förhindra att någon utsätts för fara, bland annat genom information till allmänheten.

Artikel 9

Övriga parametrar

1.   Om badvattenprofilen tyder på en tendens till utbredning av makroalger och/eller marina alger skall det genomföras undersökningar för att avgöra om de kan godtas och om det föreligger hälsorisker, och lämpliga förvaltningsåtgärder skall vidtas, bland annat genom information till allmänheten.

2.   Badvatten skall okulärbesiktigas i fråga om föroreningar, t.ex. tjärrester, glas, plast, gummi eller annat avfall. Om en sådan förorening hittas, skall lämpliga förvaltningsåtgärder vidtas, bland annat vid behov genom information till allmänheten.

Artikel 10

Samarbete om gränsöverskridande vattendrag

När ett avrinningsområde har gränsöverskridande påverkan på badvattnets kvalitet, skall de berörda medlemsstaterna på lämpligt sätt samarbeta vid genomförandet av detta direktiv, bland annat genom lämpligt informationsutbyte och gemensamma insatser för att kontrollera denna påverkan.

KAPITEL III

UTBYTE AV INFORMATION

Artikel 11

Allmänhetens medverkan

Medlemsstaterna skall uppmuntra allmänheten att delta i genomförandet av detta direktiv och se till att den berörda allmänheten ges tillfälle

| — | att ta reda på hur den kan delta, samt |
| --- | --- |

—

att ta reda på hur den kan delta, samt

| — | att lägga fram förslag, synpunkter eller framföra klagomål. |
| --- | --- |

—

att lägga fram förslag, synpunkter eller framföra klagomål.

Detta skall särskilt gälla upprättandet, översynen och uppdateringen av förteckningar över badvatten i enlighet med artikel 3.1. Behöriga myndigheter skall vederbörligen beakta all information som de får.

Artikel 12

Information till allmänheten

1.   Medlemsstaterna skall se till att följande information aktivt sprids och snabbt görs tillgänglig under badsäsongen på en lättåtkomlig plats i badvattnets omedelbara närhet:

| a) | Badvattnets aktuella klassificering samt badförbud eller avrådan från bad som avses i denna artikel genom en tydlig och lättbegriplig skylt eller symbol. |
| --- | --- |

a)

Badvattnets aktuella klassificering samt badförbud eller avrådan från bad som avses i denna artikel genom en tydlig och lättbegriplig skylt eller symbol.

| b) | En allmän beskrivning av badvattnet på ett icke-tekniskt språk, på grundval av den badvattenprofil som upprättats i enlighet med bilaga III. |
| --- | --- |

b)

En allmän beskrivning av badvattnet på ett icke-tekniskt språk, på grundval av den badvattenprofil som upprättats i enlighet med bilaga III.

| c) | När det gäller badvatten som är utsatta för kortvarig förorening skall det finnas






  — | meddelande om att badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, |
| --- | --- | --- |

c)

När det gäller badvatten som är utsatta för kortvarig förorening skall det finnas

—

meddelande om att badvattnet är utsatt för kortvarig förorening,

| — | upplysning om antalet dagar då bad var förbjudet eller avråddes från under den föregående badsäsongen på grund av sådan förorening, och |
| --- | --- |

—

upplysning om antalet dagar då bad var förbjudet eller avråddes från under den föregående badsäsongen på grund av sådan förorening, och

| — | en varning när sådan förorening förutses eller redan finns. |
| --- | --- |

—

en varning när sådan förorening förutses eller redan finns.

| d) | Information om onormala situationers art och förväntade varaktighet under sådana förhållanden. |
| --- | --- |

d)

Information om onormala situationers art och förväntade varaktighet under sådana förhållanden.

| e) | Om bad är förbjudet eller avråds från, ett anslag som upplyser allmänheten om detta och skälen till det. |
| --- | --- |

e)

Om bad är förbjudet eller avråds från, ett anslag som upplyser allmänheten om detta och skälen till det.

| f) | Om ett permanent badförbud eller en permanent avrådan från bad utfärdas: uppgift om att det berörda området inte längre är badvatten samt skälen till detta. |
| --- | --- |

f)

Om ett permanent badförbud eller en permanent avrådan från bad utfärdas: uppgift om att det berörda området inte längre är badvatten samt skälen till detta.

| g) | En hänvisning till var man kan få mer fullständig information i enlighet med punkt 2. |
| --- | --- |

g)

En hänvisning till var man kan få mer fullständig information i enlighet med punkt 2.

2.   Medlemsstaterna skall använda lämpliga medier och tekniker, bland annat Internet, för att aktivt och snabbt sprida den information om badvattnet som avses i punkt 1 och även följande information, på flera språk när det är lämpligt:

| a) | En förteckning över badvatten. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över badvatten.

| b) | Klassificering av varje badvatten under de senaste tre åren och dess badvattenprofil, med resultaten från den kontroll som genomförts enligt detta direktiv sedan den senaste klassificeringen. |
| --- | --- |

b)

Klassificering av varje badvatten under de senaste tre åren och dess badvattenprofil, med resultaten från den kontroll som genomförts enligt detta direktiv sedan den senaste klassificeringen.

| c) | När det gäller badvatten som klassificerats som ”dåligt”, information om orsakerna till föroreningen och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att badande utsätts för föroreningen och för att hantera orsakerna till den på det sätt som anges i artikel 5.4. |
| --- | --- |

c)

När det gäller badvatten som klassificerats som ”dåligt”, information om orsakerna till föroreningen och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att badande utsätts för föroreningen och för att hantera orsakerna till den på det sätt som anges i artikel 5.4.

| d) | När det gäller badvatten som är utsatta för kortvarig förorening, allmän information om






  — | förhållanden som kan leda till kortvariga föroreningar, |
| --- | --- | --- |

d)

När det gäller badvatten som är utsatta för kortvarig förorening, allmän information om

—

förhållanden som kan leda till kortvariga föroreningar,

| — | sannolikheten för en sådan förorening och dess sannolika varaktighet, |
| --- | --- |

—

sannolikheten för en sådan förorening och dess sannolika varaktighet,

| — | orsakerna till föroreningen och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att de badande utsätts för föroreningen och för att hantera orsakerna till den. |
| --- | --- |

—

orsakerna till föroreningen och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att de badande utsätts för föroreningen och för att hantera orsakerna till den.

Den förteckning som nämns i led a skall finnas tillgänglig varje år innan badsäsongen inleds. Resultaten av den kontroll som avses i led b skall göras tillgängliga på Internet när analysen har avslutats.

3.   Den information som avses i punkterna 1 och 2 skall spridas så snart den är tillgänglig och med verkan från och med inledningen av den femte badsäsongen efter den 24 mars 2008.

4.   Medlemsstaterna och kommissionen skall, när så är möjligt, informera allmänheten med hjälp av teknik med georeferens och lägga fram informationen på ett klart och konsekvent sätt, särskilt med användning av tecken och symboler.

Artikel 13

Rapporter

1.   Medlemsstaterna skall för varje badvatten till kommissionen överlämna kontrollresultaten och bedömningen av badvattnets kvalitet samt ge en beskrivning av viktiga förvaltningsåtgärder som vidtagits. Medlemsstaterna skall lämna denna information varje år senast den 31 december för den föregående badsäsongen. De skall börja lämna informationen så snart den första bedömningen av badvattnets kvalitet har genomförts i enlighet med artikel 4.

2.   Medlemsstaterna skall varje år innan badsäsongen inleds underrätta kommissionen om alla vatten som klassificerats som badvatten, inbegripet skälen till eventuella ändringar i förhållande till det föregående året. De skall göra detta första gången före början av den första badsäsongen efter den 24 mars 2008.

3.   När kontrollen av badvatten har inletts enligt det här direktivet skall den årliga rapporteringen till kommissionen enligt punkt 1 fortsätta i enlighet med direktiv 76/160/EEG till dess att den första bedömningen enligt det här direktivet kan göras. Under denna period skall parameter 1 i bilagan till direktiv 76/160/EEG inte beaktas i årsrapporten, och parametrarna 2 och 3 i samma bilaga skall antas motsvara parametrarna 2 och 1 i kolumn A i bilaga I till det här direktivet.

4.   Kommissionen skall varje år offentliggöra en sammanfattande rapport om badvattnets kvalitet i gemenskapen, inbegripet en klassificering av badvatten, om överensstämmelsen med detta direktiv och om viktiga förvaltningsåtgärder som vidtagits. Kommissionen skall offentliggöra rapporten senast den 30 april varje år, bland annat via Internet. Vid utarbetandet av rapporten skall kommissionen, när det är möjligt, utnyttja de system för datainsamling, bedömning och presentation som redan finns tillgängliga inom ramen för annan gemenskapslagstiftning, särskilt direktiv 2000/60/EG.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 14

Rapport och översyn

1.   Kommissionen skall senast 2008 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet. I rapporten skall särskilt följande beaktas:

| a) | Resultaten av en relevant europeisk epidemiologisk studie utförd av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

Resultaten av en relevant europeisk epidemiologisk studie utförd av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna.

| b) | Annan vetenskaplig, analytisk och epidemiologisk utveckling som är relevant när det gäller parametrarna för badvattenkvalitet, inklusive sådan som avser virus. |
| --- | --- |

b)

Annan vetenskaplig, analytisk och epidemiologisk utveckling som är relevant när det gäller parametrarna för badvattenkvalitet, inklusive sådan som avser virus.

| c) | Världshälsoorganisationens rekommendationer. |
| --- | --- |

c)

Världshälsoorganisationens rekommendationer.

2.   Medlemsstaterna skall senast före utgången av 2014 lägga fram skriftliga synpunkter för kommissionen angående rapporten samt även angående behovet av ytterligare forskning eller analyser som kan behövas för att bistå kommissionen i dess översyn av detta direktiv i enlighet med punkt 3.

3.   Mot bakgrund av rapporten, av medlemsstaternas skriftliga synpunkter och av en utvidgad konsekvensanalys samt med beaktande av den erfarenhet som vunnits vid genomförandet av detta direktiv skall kommissionen senast 2020 göra en översyn av detta direktiv och då ta särskild hänsyn till parametrarna för badvattenkvaliteten, inklusive huruvida det skulle vara lämpligt med en utfasning av klassificeringen ”tillfredsställande” eller ändringar av de tillämpliga standarderna, samt vid behov lägga fram lämpliga lagstiftningsförslag i enlighet med artikel 251 i fördraget.

Artikel 15

Tekniska anpassningar och genomförandeåtgärder

1.   Det skall, i enlighet med förfarandet i artikel 16.2, beslutas

| a) | att EN/ISO-standarden för mikrobiologiska metoders likvärdighet skall specificeras för artikel 3.9, |
| --- | --- |

a)

att EN/ISO-standarden för mikrobiologiska metoders likvärdighet skall specificeras för artikel 3.9,

| b) | att detaljerade regler för tillämpningen av artiklarna 8.1, 12.1 a och 12.4 skall fastställas, |
| --- | --- |

b)

att detaljerade regler för tillämpningen av artiklarna 8.1, 12.1 a och 12.4 skall fastställas,

| c) | att analysmetoderna för parametrarna i bilaga I skall anpassas mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, |
| --- | --- |

c)

att analysmetoderna för parametrarna i bilaga I skall anpassas mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen,

| d) | att bilaga V skall anpassas mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, |
| --- | --- |

d)

att bilaga V skall anpassas mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen,

| e) | att riktlinjer för en gemensam metod för bedömning av enstaka prov skall utfärdas. |
| --- | --- |

e)

att riktlinjer för en gemensam metod för bedömning av enstaka prov skall utfärdas.

2.   Senast den 24 mars 2010 skall kommissionen lägga fram ett utkast till de åtgärder som skall vidtas i enlighet med punkt 1 b med avseende på artikel 12.1 a. Innan kommissionen gör detta skall den rådgöra med medlemsstaternas företrädare, regionala och lokala myndigheter, berörda turist- och konsumentorganisationer samt andra berörda parter. Efter det att tillämpliga regler antagits skall kommissionen offentliggöra dessa på Internet.

Artikel 16

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 17

Upphävande

1.   Direktiv 76/160/EEG skall upphöra att gälla från och med den 31 december 2014. Om inte annat följer av punkt 2 skall detta upphävande inte påverka medlemsstaternas skyldigheter i fråga om de tidsfrister för införlivande och tillämpning som anges i det upphävda direktivet.

2.   Detta direktiv skall börja tillämpas så snart medlemsstaterna har vidtagit alla rättsliga, administrativa och praktiska åtgärder som är nödvändiga för att följa detta direktiv, och skall då ersätta direktiv 76/160/EEG.

3.   Hänvisningar till det upphävda direktivet skall anses som hänvisningar till det här direktivet.

Artikel 18

Genomförande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 24 mars 2008. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 19

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 20

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 15 februari 2006.

På Europaparlamentets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

På rådets vägnar

H. WINKLER

Ordförande

---

(1)  EUT C 45 E, 25.2.2003, s. 127.

1

(2)  EUT C 220, 16.9.2003, s. 39.

2

(3)  EUT C 244, 10.10.2003, s. 31.

3

(4)  Europaparlamentets yttrande av den 21 oktober 2003 (EUT C 82 E, 1.4.2004, s. 115), rådets gemensamma ståndpunkt av den 20 december 2004 (EUT C 111 E, 11.5.2005, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 maj 2005 (ännu ej offentliggjord i EUT). Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 januari 2006 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 20 december 2005.

4

(5)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

5

(6)  EGT L 31, 5.2.1976, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

6

(7)  EGT L 135, 30.5.1991, s. 40. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

(8)  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

8

(9)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

9

(10)  EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

10

(11)  EUT L 156, 25.6.2003, s. 17.

11

(12)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  EGT L 175, 5.7.1985, s. 40. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG (EUT L 156, 25.6.2003, s. 17).

13

---

BILAGA I

För inlandsvatten

| | A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Parametrar | Utmärkt kvalitet | Bra kvalitet | Tillfredsställande kvalitet | Referens-analysmetoder |
| 1 | Intestinala enterokocker (cfu/100 ml) | 200 (1) | 400 (1) | 330 (2) | ISO 7899-1 eller ISO 7899-2 |
| 2 | Escherichia coli (cfu/100 ml) | 500 (1) | 1 000 (1) | 900 (2) | ISO 9308-3 eller ISO 9308-1 |

A

B

C

D

E

Parametrar

Utmärkt kvalitet

Bra kvalitet

Tillfredsställande kvalitet

Referens-analysmetoder

1

Intestinala enterokocker (cfu/100 ml)

200 (1)

400 (1)

330 (2)

ISO 7899-1 eller ISO 7899-2

2

Escherichia coli (cfu/100 ml)

500 (1)

1 000 (1)

900 (2)

ISO 9308-3 eller ISO 9308-1

För kustvatten och vatten i övergångszon

| | A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Parametrar | Utmärkt kvalitet | Bra kvalitet | Tillfredsställande | Referens-analysmetoder |
| 1 | Intestinala enterokocker (cfu/100 ml) | 100 (3) | 200 (3) | 185 (4) | ISO 7899-1 eller ISO 7899-2 |
| 2 | Escherichia coli (cfu/100 ml) | 250 (3) | 500 (3) | 500 (4) | ISO 9308-3 eller ISO 9308-1 |

A

B

C

D

E

Parametrar

Utmärkt kvalitet

Bra kvalitet

Tillfredsställande

Referens-analysmetoder

1

Intestinala enterokocker (cfu/100 ml)

100 (3)

200 (3)

185 (4)

ISO 7899-1 eller ISO 7899-2

2

Escherichia coli (cfu/100 ml)

250 (3)

500 (3)

500 (4)

ISO 9308-3 eller ISO 9308-1

---

(1)  Baserat på en 95–percentilsbedömning. Se bilaga II.

(2)  Baserat på en 90–percentilsbedömning. Se bilaga II.

(3)  Baserat på en 95–percentilsbedömning. Se bilaga II.

(4)  Baserat på en 90–percentilsbedömning. Se bilaga II.

---

BILAGA II

Bedömning och klassificering av badvatten

1.   Dålig kvalitet

Badvatten skall klassificeras som ”dåligt” om percentilvärdena (1) för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden (2), är sämre (3) än de värden på ”tillfredsställande” kvalitet som anges i kolumn D i bilaga I.

2.   Tillfredsställande kvalitet

Badvatten skall klassificeras som ”tillfredsställande”

| 1. | om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika med eller bättre (4) än de värden på ”tillfredsställande” kvalitet som anges i kolumn D i bilaga I, och |
| --- | --- |

1.

om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika med eller bättre (4) än de värden på ”tillfredsställande” kvalitet som anges i kolumn D i bilaga I, och

| 2. | om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att






  i) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive övervakning, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening, |
| --- | --- | --- |

2.

om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att

i)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive övervakning, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening,

| ii) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och |
| --- | --- |

ii)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och

| iii) | att antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst. |
| --- | --- |

iii)

att antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst.

3.   Bra kvalitet

Badvatten skall klassificeras som ”bra”

| 1. | om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika bra som eller bättre (4) än de värden på ”bra” kvalitet som anges i kolumn C i bilaga I, och |
| --- | --- |

1.

om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika bra som eller bättre (4) än de värden på ”bra” kvalitet som anges i kolumn C i bilaga I, och

| 2. | om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att






  i) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive övervakning, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening, |
| --- | --- | --- |

2.

om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att

i)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive övervakning, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening,

| ii) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och |
| --- | --- |

ii)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och

| iii) | antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst. |
| --- | --- |

iii)

antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst.

4.   Utmärkt kvalitet

Badvatten skall klassificeras som ”utmärkt”

| 1. | om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika bra som eller bättre än de värden på ”utmärkt kvalitet” som anges i kolumn B i bilaga I, och |
| --- | --- |

1.

om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika bra som eller bättre än de värden på ”utmärkt kvalitet” som anges i kolumn B i bilaga I, och

| 2. | om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att






  i) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive kontroll, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening, |
| --- | --- | --- |

2.

om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att

i)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive kontroll, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening,

| ii) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och |
| --- | --- |

ii)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och

| iii) | antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst. |
| --- | --- |

iii)

antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst.

NOTER

---

(1)  Med ”senaste bedömningsperiod” avses de senaste fyra badsäsongerna eller, i förekommande fall, den period som anges i artikel 4.2 eller 4.4.

(2)  Med utgångspunkt i en uppskattning av percentilen för tiologaritmen (log10) av den normala sannolikhetstätheten för de mikrobiologiska data som samlats in vid ett visst badvatten erhålls percentilvärdet på följande sätt:

| i) | Ta log10–värdet för antalet kolonibildande enheter (cfu) i den datamängd som utvärderas (om nollvärde erhålls, tag i stället log10–värdet av den lägsta detektionsgränsen för den använda analysmetoden). |
| --- | --- |

i)

Ta log10–värdet för antalet kolonibildande enheter (cfu) i den datamängd som utvärderas (om nollvärde erhålls, tag i stället log10–värdet av den lägsta detektionsgränsen för den använda analysmetoden).

| ii) | Beräkna det aritmetiska medelvärdet av log10–värdena (μ). |
| --- | --- |

ii)

Beräkna det aritmetiska medelvärdet av log10–värdena (μ).

| iii) | Beräkna standardavvikelsen för log10–värdena (σ). |
| --- | --- |

iii)

Beräkna standardavvikelsen för log10–värdena (σ).

Den övre 90–percentilspunkten för datasannolikhetstätheten erhålls genom följande ekvation: övre 90–percentil = antilog (μ + 1,282 σ).

Den övre 95–percentilspunkten för datasannolikhetstätheten erhålls genom följande ekvation: övre 95–percentil = antilog (μ + 1,65 σ).

(3)  ”Sämre” betyder att koncentrationen uttryckt i cfu/100 ml är högre.

(4)  ”Bättre” betyder att koncentrationen uttryckt i cfu/100 ml är lägre.

---

BILAGA III

Badvattenprofilen

| 1. | Den badvattenprofil som avses i artikel 6 skall bestå av följande:






  a) | En beskrivning av badvattnets fysikaliska, geografiska och hydrologiska egenskaper och av andra ytvatten i tillrinningsområdet för det aktuella badvattnet som kan vara en föroreningskälla, som är relevanta för tillämpningen av detta direktiv och i enlighet med direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- | --- |

1.

Den badvattenprofil som avses i artikel 6 skall bestå av följande:

a)

En beskrivning av badvattnets fysikaliska, geografiska och hydrologiska egenskaper och av andra ytvatten i tillrinningsområdet för det aktuella badvattnet som kan vara en föroreningskälla, som är relevanta för tillämpningen av detta direktiv och i enlighet med direktiv 2000/60/EG.

| b) | En bestämning och bedömning av föroreningskällor som kan påverka badvattnet och skada de badandes hälsa. |
| --- | --- |

b)

En bestämning och bedömning av föroreningskällor som kan påverka badvattnet och skada de badandes hälsa.

| c) | En bedömning av risken för utbredning av cyanobakterier. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av risken för utbredning av cyanobakterier.

| d) | En bedömning av risken för utbredning av makroalger och/eller alger. |
| --- | --- |

d)

En bedömning av risken för utbredning av makroalger och/eller alger.

| e) | I de fall då bedömningen enligt led b visar att det finns risk för kortvarig förorening skall det även finnas information om






  — | förväntad karaktär, frekvens och varaktighet hos den förväntade kortvariga föroreningen, |
| --- | --- | --- |

e)

I de fall då bedömningen enligt led b visar att det finns risk för kortvarig förorening skall det även finnas information om

—

förväntad karaktär, frekvens och varaktighet hos den förväntade kortvariga föroreningen,

| — | detaljerna när det gäller alla återstående föroreningsorsaker samt de förvaltningsåtgärder som vidtagits och tidsplanen för att eliminera föroreningskällorna, |
| --- | --- |

—

detaljerna när det gäller alla återstående föroreningsorsaker samt de förvaltningsåtgärder som vidtagits och tidsplanen för att eliminera föroreningskällorna,

| — | de förvaltningsåtgärder som vidtagits vid kortvariga föroreningar samt namn, adress och telefonnummer till de organ som är ansvariga för dessa åtgärder. |
| --- | --- |

—

de förvaltningsåtgärder som vidtagits vid kortvariga föroreningar samt namn, adress och telefonnummer till de organ som är ansvariga för dessa åtgärder.

| f) | Kontrollpunkternas placering. |
| --- | --- |

f)

Kontrollpunkternas placering.

| 2. | När det gäller badvatten som klassificerats som ”bra”, ”tillfredsställande” eller ”dåligt” skall badvattenprofilen ses över regelbundet för att det skall kunna bedömas om någon av profilaspekterna i punkt 1 har ändrats. Profilen skall vid behov uppdateras. Frekvensen och omfattningen av översynen skall fastställas på grundval av vilken typ av förorening det är fråga om och hur allvarlig den är. De skall dock som ett minimum uppfylla bestämmelserna och äga rum med åtminstone den frekvens som anges i följande tabell:








  Klassificering av badvattnets kvalitet | ”Bra” | ”Tillfredsställande” | ”Dålig” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Översyn skall äga rum minst | vart fjärde år | vart tredje år | vartannat år |
| Aspekter som skall ses över (led i punkt 1) | a-f | a-f | a-f |

2.

När det gäller badvatten som klassificerats som ”bra”, ”tillfredsställande” eller ”dåligt” skall badvattenprofilen ses över regelbundet för att det skall kunna bedömas om någon av profilaspekterna i punkt 1 har ändrats. Profilen skall vid behov uppdateras. Frekvensen och omfattningen av översynen skall fastställas på grundval av vilken typ av förorening det är fråga om och hur allvarlig den är. De skall dock som ett minimum uppfylla bestämmelserna och äga rum med åtminstone den frekvens som anges i följande tabell:

Klassificering av badvattnets kvalitet

”Bra”

”Tillfredsställande”

”Dålig”

Översyn skall äga rum minst

vart fjärde år

vart tredje år

vartannat år

Aspekter som skall ses över (led i punkt 1)

a-f

a-f

a-f

När det gäller badvatten som tidigare klassificerats som ”utmärkt” skall badvattenprofilen ses över och vid behov uppdateras endast om klassificeringen ändras till ”bra”, ”tillfredsställande” eller ”dålig”. Översynen skall omfatta alla aspekter som anges i punkt 1.

| 3. | Om omfattande konstruktionsarbeten eller infrastrukturförändringar har gjorts i eller i närheten av badvattnet skall badvattenprofilen uppdateras innan nästa badsäsong börjar. |
| --- | --- |

3.

Om omfattande konstruktionsarbeten eller infrastrukturförändringar har gjorts i eller i närheten av badvattnet skall badvattenprofilen uppdateras innan nästa badsäsong börjar.

| 4. | Informationen enligt 1 a och 1 b skall om möjligt lämnas på en detaljerad karta. |
| --- | --- |

4.

Informationen enligt 1 a och 1 b skall om möjligt lämnas på en detaljerad karta.

| 5. | Annan relevant information kan bifogas eller tas med om behörig myndighet anser det lämpligt. |
| --- | --- |

5.

Annan relevant information kan bifogas eller tas med om behörig myndighet anser det lämpligt.

---

BILAGA IV

Kontroll av badvatten

| 1. | Ett prov skall tas strax innan varje badsäsong inleds. Med förbehåll för bestämmelserna i punkt 2 skall varje badsäsong minst fyra prover tas och analyseras, inklusive det extra provet före badsäsongen. |
| --- | --- |

1.

Ett prov skall tas strax innan varje badsäsong inleds. Med förbehåll för bestämmelserna i punkt 2 skall varje badsäsong minst fyra prover tas och analyseras, inklusive det extra provet före badsäsongen.

| 2. | Endast tre prover behöver dock tas och analyseras varje badsäsong, om badvattnet antingen






  a) | har en badsäsong på högst åtta veckor, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Endast tre prover behöver dock tas och analyseras varje badsäsong, om badvattnet antingen

a)

har en badsäsong på högst åtta veckor, eller

| b) | ligger i en region med särskilda geografiska begränsningar. |
| --- | --- |

b)

ligger i en region med särskilda geografiska begränsningar.

| 3. | Provtagningstillfällena skall fördelas över hela badsäsongen och intervallet mellan provtagningstillfällena får aldrig överstiga en månad. |
| --- | --- |

3.

Provtagningstillfällena skall fördelas över hela badsäsongen och intervallet mellan provtagningstillfällena får aldrig överstiga en månad.

| 4. | Vid kortvarig förorening skall ytterligare ett prov tas för att bekräfta att den kortvariga föroreningen har upphört. Detta prov skall inte ingå i badvattenkvalitetsdata. Om det är nödvändigt att ersätta ett prov som lämnats utan avseende, skall ytterligare ett prov tas sju dagar efter det att den kortvariga föroreningen har upphört. |
| --- | --- |

4.

Vid kortvarig förorening skall ytterligare ett prov tas för att bekräfta att den kortvariga föroreningen har upphört. Detta prov skall inte ingå i badvattenkvalitetsdata. Om det är nödvändigt att ersätta ett prov som lämnats utan avseende, skall ytterligare ett prov tas sju dagar efter det att den kortvariga föroreningen har upphört.

---

BILAGA V

Regler för hantering av prover för mikrobiologiska analyser

1.   Provtagningspunkt

Proverna skall om möjligt tas 30 centimeter under vattenytan i vatten som är minst 1 meter djupt.

2.   Sterilisering av provbehållare

Provbehållarna

| — | skall genomgå sterilisering i autoklav vid 121 oC under minst 15 minuter, |
| --- | --- |

—

skall genomgå sterilisering i autoklav vid 121 oC under minst 15 minuter,

| — | skall genomgå torrsterilisering vid 160–170 oC i minst 1 timme, eller |
| --- | --- |

—

skall genomgå torrsterilisering vid 160–170 oC i minst 1 timme, eller

| — | skall vara provbehållare som av tillverkaren steriliserats med strålning. |
| --- | --- |

—

skall vara provbehållare som av tillverkaren steriliserats med strålning.

3.   Provtagning

Provbehållarens volym beror på den mängd vatten som behövs för varje testad parameter. Minimivolymen är i allmänhet 250 ml.

Provbehållarna skall vara genomskinliga och av ofärgat material (glas, polyeten eller polypropen).

För att förhindra oavsiktlig kontaminering av proverna skall den som tar proverna använda aseptisk teknik så att provbehållarna förblir sterila. Om detta görs på rätt sätt behövs ingen ytterligare steril utrustning (såsom sterila kirurghandskar, tänger eller provtagningssond).

Proverna skall märkas med vattenfast penna både på provbehållaren och i protokollet.

4.   Förvaring och transport av prover före analys

Vattenproverna skall under hela transporten skyddas från ljus, särskilt direkt solljus.

Proverna skall fram till ankomsten till laboratoriet förvaras vid en temperatur på omkring 4 oC, i en kylväska eller i kylskåp (beroende på klimatet). Om transporten till laboratoriet väntas ta mer än 4 timmar skall proverna transporteras i kylskåp.

Tiden mellan provtagning och analys skall vara så kort som möjligt. Det rekommenderas att proverna analyseras samma dag som de tas. Om detta av praktiska skäl inte är möjligt skall proverna bearbetas inom högst 24 timmar. Under tiden skall de förvaras mörkt och vid en temperatur på 4 oC ± 3 oC.

---

| 4.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 64/52 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 64/52

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2006/11/EG

av den 15 februari 2006

om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö

(kodifierad version)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 76/464/EEG av den 4 maj 1976 om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö (3) har ändrats flera gånger på väsentliga punkter (4). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 76/464/EEG av den 4 maj 1976 om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö (3) har ändrats flera gånger på väsentliga punkter (4). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras.

| (2) | Det är angeläget att medlemsstaterna vidtar övergripande och samtidiga åtgärder för att skydda gemenskapens vattenmiljö mot förorening, särskilt sådan som orsakas av vissa svårnedbrytbara, giftiga och bioackumulerbara ämnen. |
| --- | --- |

(2)

Det är angeläget att medlemsstaterna vidtar övergripande och samtidiga åtgärder för att skydda gemenskapens vattenmiljö mot förorening, särskilt sådan som orsakas av vissa svårnedbrytbara, giftiga och bioackumulerbara ämnen.

| (3) | Ett flertal konventioner har utformats för att skydda internationella vattendrag och den marina miljön mot förorening. Det är viktigt att säkerställa ett samordnat genomförande av dessa konventioner. |
| --- | --- |

(3)

Ett flertal konventioner har utformats för att skydda internationella vattendrag och den marina miljön mot förorening. Det är viktigt att säkerställa ett samordnat genomförande av dessa konventioner.

| (4) | Olikheter i de bestämmelser om utsläpp av vissa farliga ämnen i vattenmiljön som redan tillämpas i de olika medlemsstaterna kan skapa ojämlika konkurrensvillkor och därmed direkt påverka den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

(4)

Olikheter i de bestämmelser om utsläpp av vissa farliga ämnen i vattenmiljön som redan tillämpas i de olika medlemsstaterna kan skapa ojämlika konkurrensvillkor och därmed direkt påverka den inre marknadens funktion.

| (5) | I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (5) föreskrivs ett antal åtgärder för att skydda sötvatten och havsvatten mot vissa föroreningar. |
| --- | --- |

(5)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (5) föreskrivs ett antal åtgärder för att skydda sötvatten och havsvatten mot vissa föroreningar.

| (6) | För att säkerställa ett effektivt skydd av gemenskapens vattenmiljö är det nödvändigt att utarbeta en första förteckning, förteckning I, över vissa ämnen vilka huvudsakligen valts ut på grund av ämnenas giftighet, svårnedbrytbarhet och bioackumulerbarhet, med undantag för ämnen som är biologiskt ofarliga eller snabbt omvandlas till ämnen som är biologiskt ofarliga, samt en andra förteckning, förteckning II, över ämnen som har en skadlig inverkan på vattenmiljön, vilken dock kan vara begränsad till ett visst område och vara beroende av recipientens egenskaper och belägenhet. Varje utsläpp av ämnena bör omfattas av ett förhandstillstånd, i vilket utsläppsnormer fastställs. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa ett effektivt skydd av gemenskapens vattenmiljö är det nödvändigt att utarbeta en första förteckning, förteckning I, över vissa ämnen vilka huvudsakligen valts ut på grund av ämnenas giftighet, svårnedbrytbarhet och bioackumulerbarhet, med undantag för ämnen som är biologiskt ofarliga eller snabbt omvandlas till ämnen som är biologiskt ofarliga, samt en andra förteckning, förteckning II, över ämnen som har en skadlig inverkan på vattenmiljön, vilken dock kan vara begränsad till ett visst område och vara beroende av recipientens egenskaper och belägenhet. Varje utsläpp av ämnena bör omfattas av ett förhandstillstånd, i vilket utsläppsnormer fastställs.

| (7) | Förorening genom utsläpp av de farliga ämnena i förteckning I måste upphöra. Gränsvärden har fastställts genom de direktiv som anges i bilaga IX till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (6). I artikel 16 i direktiv 2000/60/EG anges de förfaranden genom vilka regleringsåtgärder och miljökvalitetsnormer fastställs för de prioriterade ämnena. |
| --- | --- |

(7)

Förorening genom utsläpp av de farliga ämnena i förteckning I måste upphöra. Gränsvärden har fastställts genom de direktiv som anges i bilaga IX till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (6). I artikel 16 i direktiv 2000/60/EG anges de förfaranden genom vilka regleringsåtgärder och miljökvalitetsnormer fastställs för de prioriterade ämnena.

| (8) | Det är nödvändigt att begränsa vattenförorening som orsakas av ämnena i förteckning II. Medlemsstaterna bör därför upprätta program som innehåller miljökvalitetsnormer för vatten vilka överensstämmer med befintliga rådsdirektiv. Utsläppsnormerna för dessa ämnen bör bestämmas med utgångspunkt i dessa miljökvalitetsnormer. |
| --- | --- |

(8)

Det är nödvändigt att begränsa vattenförorening som orsakas av ämnena i förteckning II. Medlemsstaterna bör därför upprätta program som innehåller miljökvalitetsnormer för vatten vilka överensstämmer med befintliga rådsdirektiv. Utsläppsnormerna för dessa ämnen bör bestämmas med utgångspunkt i dessa miljökvalitetsnormer.

| (9) | En eller flera medlemsstater bör, var för sig eller i samarbete, kunna vidta strängare åtgärder än de som föreskrivs genom detta direktiv. |
| --- | --- |

(9)

En eller flera medlemsstater bör, var för sig eller i samarbete, kunna vidta strängare åtgärder än de som föreskrivs genom detta direktiv.

| (10) | För att få kunskap om varifrån utsläppen härstammar, bör en inventering utföras av utsläpp av vissa särskilt farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö. |
| --- | --- |

(10)

För att få kunskap om varifrån utsläppen härstammar, bör en inventering utföras av utsläpp av vissa särskilt farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö.

| (11) | Det kan bli nödvändigt att se över och vid behov komplettera förteckningarna I och II i bilaga I till följd av erfarenheterna vid tillämpningen, exempelvis genom att flytta vissa ämnen från förteckning II till förteckning I. |
| --- | --- |

(11)

Det kan bli nödvändigt att se över och vid behov komplettera förteckningarna I och II i bilaga I till följd av erfarenheterna vid tillämpningen, exempelvis genom att flytta vissa ämnen från förteckning II till förteckning I.

| (12) | Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga II del B. |
| --- | --- |

(12)

Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga II del B.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Om inte annat följer av artikel 7 gäller detta direktiv

| a) | inlandsytvatten, |
| --- | --- |

a)

inlandsytvatten,

| b) | territorialvatten, |
| --- | --- |

b)

territorialvatten,

| c) | inre kustvatten. |
| --- | --- |

c)

inre kustvatten.

Artikel 2

I detta direktiv avses med

| a) | inlandsytvatten: allt stillastående eller strömmande sött ytvatten inom en eller flera medlemsstaters territorier, |
| --- | --- |

a)

inlandsytvatten: allt stillastående eller strömmande sött ytvatten inom en eller flera medlemsstaters territorier,

| b) | inre kustvatten: vatten innanför den baslinje från vilken bredden av territorialvattnet mäts och som för vattendrag sträcker sig till sötvattengränsen, |
| --- | --- |

b)

inre kustvatten: vatten innanför den baslinje från vilken bredden av territorialvattnet mäts och som för vattendrag sträcker sig till sötvattengränsen,

| c) | sötvattengräns: den punkt i vattendraget där det vid lågvatten och perioder med lågt sötvattenflöde uppstår en märkbar ökning av salthalten beroende på närvaron av havsvatten, |
| --- | --- |

c)

sötvattengräns: den punkt i vattendraget där det vid lågvatten och perioder med lågt sötvattenflöde uppstår en märkbar ökning av salthalten beroende på närvaron av havsvatten,

| d) | utsläpp: tillförsel till vatten enligt artikel 1 av något av ämnena i förteckning I eller II i bilaga I, dock med undantag för






  i) | utsläpp från muddringar, |
| --- | --- | --- |

d)

utsläpp: tillförsel till vatten enligt artikel 1 av något av ämnena i förteckning I eller II i bilaga I, dock med undantag för

i)

utsläpp från muddringar,

| ii) | utsläpp i territorialvatten i samband med drift av fartyg, |
| --- | --- |

ii)

utsläpp i territorialvatten i samband med drift av fartyg,

| iii) | dumpning i territorialvatten från fartyg, |
| --- | --- |

iii)

dumpning i territorialvatten från fartyg,

| e) | förorening: utsläpp av ämnen eller tillförsel av energi till vattenmiljön som direkt eller indirekt härrör från människan och som medför risker för människors hälsa, skadar levande resurser och marina ekosystem, begränsar rekreationsmöjligheter eller stör annat berättigat nyttjande av vattnet. |
| --- | --- |

e)

förorening: utsläpp av ämnen eller tillförsel av energi till vattenmiljön som direkt eller indirekt härrör från människan och som medför risker för människors hälsa, skadar levande resurser och marina ekosystem, begränsar rekreationsmöjligheter eller stör annat berättigat nyttjande av vattnet.

Artikel 3

Medlemsstaterna skall i enlighet med detta direktiv vidta lämpliga åtgärder dels för att hindra att de vatten som anges i artikel 1 förorenas av farliga ämnen som ingår i de familjer och grupper av ämnen som anges i förteckning I i bilaga I, nedan kallade ”ämnen i förteckning I”, dels för att minska föroreningen av dessa vatten genom farliga ämnen som ingår i de familjer och grupper av ämnen som anges i förteckning II i bilaga I, nedan kallade ”ämnen i förteckning II”.

Artikel 4

I fråga om ämnena i förteckning I, gäller följande:

| a) | Varje utsläpp som sker till de vatten som avses i artikel 1 och som kan innehålla ett sådant ämne kräver förhandstillstånd från den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

Varje utsläpp som sker till de vatten som avses i artikel 1 och som kan innehålla ett sådant ämne kräver förhandstillstånd från den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten.

| b) | I tillståndet skall fastställas utsläppsnormer för utsläpp av varje sådant ämne till de vatten som avses i artikel 1 samt, om det är nödvändigt för genomförandet av detta direktiv, för utsläpp av varje sådant ämne till avlopp. |
| --- | --- |

b)

I tillståndet skall fastställas utsläppsnormer för utsläpp av varje sådant ämne till de vatten som avses i artikel 1 samt, om det är nödvändigt för genomförandet av detta direktiv, för utsläpp av varje sådant ämne till avlopp.

| c) | Tillstånd får endast beviljas för en begränsad tidsperiod. Tillstånden får förnyas, varvid ändringar av de utsläppsgränsvärden som fastställs i de direktiv som anges i bilaga IX till direktiv 2000/60/EG skall beaktas. |
| --- | --- |

c)

Tillstånd får endast beviljas för en begränsad tidsperiod. Tillstånden får förnyas, varvid ändringar av de utsläppsgränsvärden som fastställs i de direktiv som anges i bilaga IX till direktiv 2000/60/EG skall beaktas.

Artikel 5

1.   Genom de utsläppsnormer som ingår i tillstånd som meddelas enligt artikel 4 skall följande fastställas:

| a) | Den högsta tillåtna koncentrationen av ett ämne i ett utsläpp. Vid en eventuell utspädning skall det utsläppsgränsvärde som fastställs i de direktiv som anges i bilaga IX till direktiv 2000/60/EG divideras med utspädningsfaktorn. |
| --- | --- |

a)

Den högsta tillåtna koncentrationen av ett ämne i ett utsläpp. Vid en eventuell utspädning skall det utsläppsgränsvärde som fastställs i de direktiv som anges i bilaga IX till direktiv 2000/60/EG divideras med utspädningsfaktorn.

| b) | Den största tillåtna mängden av ett ämne i utsläpp under en eller flera angivna tidsperioder, vid behov uttryckt som viktenhet av det förorenande ämnet per enhet som är karakteristisk för den förorenande verksamheten (t.ex. viktenhet per råvaruenhet eller produktenhet). |
| --- | --- |

b)

Den största tillåtna mängden av ett ämne i utsläpp under en eller flera angivna tidsperioder, vid behov uttryckt som viktenhet av det förorenande ämnet per enhet som är karakteristisk för den förorenande verksamheten (t.ex. viktenhet per råvaruenhet eller produktenhet).

2.   Om det behövs får den behöriga myndigheten i medlemsstaten i ett tillstånd föreskriva om strängare utsläppsnormer än de som följer av de utsläppsgränsvärden som fastställs i de direktiv som anges i bilaga IX till direktiv 2000/60/EG, med beaktande särskilt av det aktuella ämnets giftighet, svårnedbrytbarhet och bioackumulerbarhet i den miljö i vilken det släpps ut.

3.   Tillstånd får inte meddelas om den som ansvarar för utsläppen uppger att han inte kan uppfylla de fastställda utsläppsnormerna eller om detta förhållande är uppenbart för den behöriga myndigheten i medlemsstaten.

4.   Om utsläppsnormerna inte uppfylls, skall den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten vidta alla åtgärder som krävs för att se till att villkoren i tillståndet uppfylls eller, om så är nödvändigt, att utsläppet förbjuds.

Artikel 6

1.   För att begränsa förorening av de vatten som avses i artikel 1 genom ämnen i förteckning II skall medlemsstaterna upprätta program, som skall genomföras särskilt med hjälp av de förfaranden som avses i punkterna 2 och 3.

2.   Förhandstillstånd med fastställda utsläppsnormer från den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten skall krävas för alla utsläpp som sker till de vatten som avses i artikel 1 och som kan innehålla något av ämnena i förteckning II. Sådana utsläppsnormer skall grundas på de miljökvalitetsnormer som fastställs enligt punkt 3.

3.   Programmen som avses i punkt 1 skall innehålla miljökvalitetsnormer för vatten, vilka skall överensstämma med befintliga rådsdirektiv.

4.   Programmen får även innehålla särskilda bestämmelser om sammansättningen och användningen av ämnen eller grupper av ämnen och varor, varvid hänsyn skall tas till de senaste tekniska framstegen i den utsträckning det framstår som ekonomiskt rimligt.

5.   Programmen skall innehålla tidsfrister för genomförandet.

6.   Sammanfattningar av programmen och resultaten av deras genomförande skall lämnas till kommissionen.

7.   För att se till att programmen genomförs på ett samordnat sätt skall kommissionen i samråd med medlemsstaterna tillse att jämförande utvärderingar regelbundet utförs. Om kommissionen anser det lämpligt, skall den tillställa rådet och Europaparlamentet lämpliga förslag i detta syfte.

Artikel 7

Medlemsstaterna skall tillse att genomförandet av de åtgärder som de beslutat enligt detta direktiv inte leder till en ökning av föroreningen av sådana vatten som inte omfattas av artikel 1. De skall dessutom förbjuda varje handling som utförs i syfte att kringgå eller som leder till kringgående av bestämmelserna i detta direktiv.

Artikel 8

Genomförandet av de åtgärder som har beslutats i enlighet med detta direktiv får inte i något fall direkt eller indirekt leda till en ökad förorening av de vatten som avses i artikel 1.

Artikel 9

Om det är lämpligt får en eller flera medlemsstater enskilt eller tillsammans vidta strängare åtgärder än de som föreskrivs genom detta direktiv.

Artikel 10

Den behöriga myndigheten skall upprätta en förteckning över utsläpp som sker till de vatten som avses i artikel 1 och som kan innehålla sådana ämnen i förteckning I som omfattas av utsläppsnormer.

Artikel 11

1.   Vart tredje år och första gången för perioden 1993-1995 skall medlemsstaterna lämna uppgifter till kommissionen om genomförandet av detta direktiv genom en områdesrapport, som även skall omfatta andra relevanta gemenskapsdirektiv. Rapporten skall utarbetas på grundval av frågeformulär eller mallar som kommissionen fastställer enligt förfarandet i artikel 6 i rådets direktiv 91/692/EEG av den 23 december 1991 om att standardisera och rationalisera rapporteringen om genomförandet av vissa direktiv om miljön (7). Frågeformuläret eller mallarna skall lämnas till medlemsstaterna sex månader innan den period börjar som rapporten skall avse. Rapporten skall sändas till kommissionen senast nio månader efter utgången av den treårsperiod som rapporten avser.

Kommissionen skall senast nio månader efter mottagandet av medlemsstaternas rapporter offentliggöra en gemenskapsrapport om genomförandet av direktivet.

2.   Uppgifter som inhämtats med tillämpning av punkt 1 får endast användas för det syfte för vilket de begärdes in.

3.   Kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter samt deras ämbetsmän och andra tjänstemän får inte lämna ut sådana uppgifter som inhämtats enligt detta direktiv och som är av sådan beskaffenhet att de omfattas av tystnadsplikt.

4.   Bestämmelserna i punkterna 2 och 3 skall inte hindra offentliggörandet av allmän information eller översikter som inte innehåller uppgifter om enskilda företag eller grupper av företag.

Artikel 12

Rådet och Europaparlamentet skall efter förslag från kommissionen, vilken skall agera på eget initiativ eller på begäran från en medlemsstat, se över och vid behov komplettera förteckningarna I och II i bilaga I med hänsyn till erfarenheterna vid tillämpningen, exempelvis genom att flytta vissa ämnen i förteckning II till förteckning I.

Artikel 13

Direktiv 76/464/EEG skall upphöra att gälla, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga II del B.

Hänvisningar till det upphävda direktivet skall anses som hänvisningar till det här direktivet och skall läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga III.

Artikel 14

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 15

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 15 februari 2006.

På Europaparlamentets vägnar

J. BORREL FONTELLES

Ordförande

På rådets vägnar

H. WINKLER

Ordförande

---

(1)  EUT C 117, 30.4.2004, s. 10.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 26 oktober 2004 (EUT C 174 E, 14.7.2005, s. 39) och rådets beslut av den 30 januari 2006.

2

(3)  EGT L 129, 18.5.1976, s. 23. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

3

(4)  Se bilaga II del A.

4

(5)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

5

(6)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

6

(7)  EGT L 377, 31.12.1991, s. 48. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

---

BILAGA I

Förteckning I över familjer och grupper av ämnen

Förteckning I omfattar sådana enskilda ämnen som hör till följande familjer och grupper av ämnen, utvalda främst med hänsyn till giftighet, svårnedbrytbarhet och bioackumulerbarhet, med undantag för ämnen som är biologiskt ofarliga eller som snabbt omvandlas till biologiskt ofarliga ämnen:

| 1. | Organiska halogenföreningar och ämnen som kan bilda sådana föreningar i vattenmiljön, |
| --- | --- |

1.

Organiska halogenföreningar och ämnen som kan bilda sådana föreningar i vattenmiljön,

| 2. | organiska fosforföreningar, |
| --- | --- |

2.

organiska fosforföreningar,

| 3. | organiska tennföreningar, |
| --- | --- |

3.

organiska tennföreningar,

| 4. | ämnen som visats ha cancerogena egenskaper i eller genom vatten (1), |
| --- | --- |

4.

ämnen som visats ha cancerogena egenskaper i eller genom vatten (1),

| 5. | kvicksilver och dess föreningar, |
| --- | --- |

5.

kvicksilver och dess föreningar,

| 6. | kadmium och dess föreningar, |
| --- | --- |

6.

kadmium och dess föreningar,

| 7. | svårnedbrytbara mineraloljor och kolväten som härrör från petroleumprodukter, |
| --- | --- |

7.

svårnedbrytbara mineraloljor och kolväten som härrör från petroleumprodukter,

samt, för tillämpningen av artiklarna 3, 7, 8 och 12:

| 8. | svårnedbrytbara syntetiska ämnen som kan flyta, bli kvar i suspension eller sjunka och som kan försvåra vattenanvändningen. |
| --- | --- |

8.

svårnedbrytbara syntetiska ämnen som kan flyta, bli kvar i suspension eller sjunka och som kan försvåra vattenanvändningen.

Förteckning II över familjer och grupper av ämnen

Förteckning II omfattar

| — | ämnen som hör till de familjer och grupper som anges i förteckning I och för vilka utsläppsgränsvärden som skall fastställas enligt de direktiv som anges i bilaga IX till direktiv 2000/60/EG inte har fastställts genom dessa direktiv, |
| --- | --- |

—

ämnen som hör till de familjer och grupper som anges i förteckning I och för vilka utsläppsgränsvärden som skall fastställas enligt de direktiv som anges i bilaga IX till direktiv 2000/60/EG inte har fastställts genom dessa direktiv,

| — | vissa enskilda ämnen och kategorier av ämnen som hör till de familjer och grupper av ämnen som förtecknas nedan, |
| --- | --- |

—

vissa enskilda ämnen och kategorier av ämnen som hör till de familjer och grupper av ämnen som förtecknas nedan,

vilka har en skadlig inverkan på vattenmiljön, vilken inverkan dock kan begränsas till ett givet område och som beror på recipientens särskilda egenskaper och belägenhet.

Familjer och grupper av ämnen som avses i den andra strecksatsen

| 1. | Följande metalloider och metaller samt deras föreningar:






  1. | zink |
| --- | --- | --- |

1.

Följande metalloider och metaller samt deras föreningar:

1.

zink

| 2. | koppar |
| --- | --- |

2.

koppar

| 3. | nickel |
| --- | --- |

3.

nickel

| 4. | krom |
| --- | --- |

4.

krom

| 5. | bly |
| --- | --- |

5.

bly

| 6. | selen |
| --- | --- |

6.

selen

| 7. | arsenik |
| --- | --- |

7.

arsenik

| 8. | antimon |
| --- | --- |

8.

antimon

| 9. | molybden |
| --- | --- |

9.

molybden

| 10. | titan |
| --- | --- |

10.

titan

| 11. | tenn |
| --- | --- |

11.

tenn

| 12. | barium |
| --- | --- |

12.

barium

| 13. | beryllium |
| --- | --- |

13.

beryllium

| 14. | bor |
| --- | --- |

14.

bor

| 15. | uran |
| --- | --- |

15.

uran

| 16. | vanadin |
| --- | --- |

16.

vanadin

| 17. | kobolt |
| --- | --- |

17.

kobolt

| 18. | tallium |
| --- | --- |

18.

tallium

| 19. | tellur |
| --- | --- |

19.

tellur

| 20. | silver |
| --- | --- |

20.

silver

| 2. | Biocider
  och deras derivat som inte upptas i förteckning I. |
| --- | --- |

2.

Biocider

och deras derivat som inte upptas i förteckning I.

| 3. | Ämnen som negativt påverkar smak eller lukt hos varor avsedda att förtäras av människor och som härrör från vattenmiljön,
  och föreningar som kan orsaka att sådana ämnen bildas i vatten. |
| --- | --- |

3.

Ämnen som negativt påverkar smak eller lukt hos varor avsedda att förtäras av människor och som härrör från vattenmiljön,

och föreningar som kan orsaka att sådana ämnen bildas i vatten.

| 4. | Giftiga eller svårnedbrytbara organiska föreningar av kisel samt ämnen som kan orsaka att sådana föreningar bildas i vatten, dock med undantag för sådana som är biologiskt ofarliga eller snabbt omvandlas till ofarliga ämnen i vatten. |
| --- | --- |

4.

Giftiga eller svårnedbrytbara organiska föreningar av kisel samt ämnen som kan orsaka att sådana föreningar bildas i vatten, dock med undantag för sådana som är biologiskt ofarliga eller snabbt omvandlas till ofarliga ämnen i vatten.

| 5. | Oorganiska fosforföreningar och elementär fosfor. |
| --- | --- |

5.

Oorganiska fosforföreningar och elementär fosfor.

| 6. | Lätt nedbrytbara mineraloljor och kolväten som härrör från petroleumprodukter. |
| --- | --- |

6.

Lätt nedbrytbara mineraloljor och kolväten som härrör från petroleumprodukter.

| 7. | Cyanider och fluorider. |
| --- | --- |

7.

Cyanider och fluorider.

| 8. | Ämnen som har en skadlig inverkan på syrebalansen, särskilt ammoniak och nitriter. |
| --- | --- |

8.

Ämnen som har en skadlig inverkan på syrebalansen, särskilt ammoniak och nitriter.

Uttalande i anslutning till artikel 7

Beträffande utsläpp av avloppsvatten genom rörledningar till öppna havet åtar sig medlemsstaterna att tillämpa krav som inte är mindre stränga än kraven i detta direktiv.

---

(1)  Om vissa ämnen i förteckning II är cancerogena, skall de ingå i kategori 4 i denna förteckning.

---

BILAGA II

DEL A

UPPHÄVT DIREKTIV OCH ÄNDRINGAR AV DET I KRONOLOGISK ORDNING

(hänvisningar i artikel 13)

| Rådets direktiv 76/464/EEG (EGT L 129, 18.5.1976, s. 23) | |
| --- | --- |
| Rådets direktiv 91/692/EEG (EGT L 377, 31.12.1991, s. 48) | endast bilaga I punkt a |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1) | endast vad gäller hänvisningen i artikel 22.2 fjärde strecksatsen till artikel 6 i direktiv 76/464/EEG |

Rådets direktiv 76/464/EEG (EGT L 129, 18.5.1976, s. 23)

Rådets direktiv 91/692/EEG (EGT L 377, 31.12.1991, s. 48)

endast bilaga I punkt a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1)

endast vad gäller hänvisningen i artikel 22.2 fjärde strecksatsen till artikel 6 i direktiv 76/464/EEG

DEL B

TIDSFRISTER FÖR INFÖRLIVANDE MED NATIONELL LAGSTIFTNING

(hänvisningar i artikel 13)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande |
| --- | --- |
| 76/464/EEG | — |
| 91/692/EEG | 1 januari 1993 |
| 2000/60/EG | 22 december 2003 |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

76/464/EEG

—

91/692/EEG

1 januari 1993

2000/60/EG

22 december 2003

---

BILAGA III

JÄMFÖRELSETABELL

| Direktiv 76/464/EEG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1.1, den inledande formuleringen | Artikel 1, den inledande formuleringen |
| Artikel 1.1, första strecksatsen | Artikel 1 a |
| Artikel 1.1, andra strecksatsen | Artikel 1 b |
| Artikel 1.1, tredje strecksatsen | Artikel 1 c |
| Artikel 1.1, fjärde strecksatsen | – |
| Artikel 1.2, den inledande formuleringen | Artikel 2, den inledande formuleringen |
| Artikel 1.2 a, b och c | Artikel 2 a, b och c |
| Artikel 1.2 d, första strecksatsen | Artikel 2 d i |
| Artikel 1.2 d, andra strecksatsen | Artikel 2 d ii |
| Artikel 1.2 d, tredje strecksatsen | Artikel 2 d iii |
| Artikel 1.2 e | Artikel 2 e |
| Artikel 2 | Artikel 3 |
| Artikel 3, den inledande formuleringen | Artikel 4, den inledande formuleringen |
| Artikel 3.1 | Artikel 4 a |
| Artikel 3.2 | Artikel 4 b |
| Artikel 3.3 | – |
| Artikel 3.4 | Artikel 4 c |
| Artikel 4 | – |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| Artikel 7 | Artikel 6 |
| Artikel 8 | Artikel 7 |
| Artikel 9 | Artikel 8 |
| Artikel 10 | Artikel 9 |
| Artikel 11 | Artikel 10 |
| Artikel 12 | – |
| Artikel 13 | Artikel 11 |
| Artikel 14 | Artikel 12 |
| – | Artikel 13 |
| – | Artikel 14 |
| Artikel 15 | Artikel 15 |
| Bilaga | Bilaga I |
| – | Bilaga II |
| – | Bilaga III |

Direktiv 76/464/EEG

Detta direktiv

Artikel 1.1, den inledande formuleringen

Artikel 1, den inledande formuleringen

Artikel 1.1, första strecksatsen

Artikel 1 a

Artikel 1.1, andra strecksatsen

Artikel 1 b

Artikel 1.1, tredje strecksatsen

Artikel 1 c

Artikel 1.1, fjärde strecksatsen

–

Artikel 1.2, den inledande formuleringen

Artikel 2, den inledande formuleringen

Artikel 1.2 a, b och c

Artikel 2 a, b och c

Artikel 1.2 d, första strecksatsen

Artikel 2 d i

Artikel 1.2 d, andra strecksatsen

Artikel 2 d ii

Artikel 1.2 d, tredje strecksatsen

Artikel 2 d iii

Artikel 1.2 e

Artikel 2 e

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3, den inledande formuleringen

Artikel 4, den inledande formuleringen

Artikel 3.1

Artikel 4 a

Artikel 3.2

Artikel 4 b

Artikel 3.3

–

Artikel 3.4

Artikel 4 c

Artikel 4

–

Artikel 5

Artikel 5

Artikel 7

Artikel 6

Artikel 8

Artikel 7

Artikel 9

Artikel 8

Artikel 10

Artikel 9

Artikel 11

Artikel 10

Artikel 12

–

Artikel 13

Artikel 11

Artikel 14

Artikel 12

–

Artikel 13

–

Artikel 14

Artikel 15

Artikel 15

Bilaga

Bilaga I

–

Bilaga II

–

Bilaga III

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Europaparlamentet och rådet

| 4.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 64/60 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 64/60

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS REKOMMENDATION

av den 15 februari 2006

om ytterligare europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen

(2006/143/EG)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR UTFÄRDAT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149.4 och 150.4,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets rekommendation 98/561/EG av den 24 september 1998 om europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen (3) har genomförts framgångsrikt, vilket framgår av kommissionens rapport av den 30 september 2004. Den högre utbildningen i Europa behöver emellertid förbättras ytterligare, särskilt vad avser kvaliteten, för att bli mer öppen för insyn och tillförlitlig för medborgarna i Europa och för studenter och forskare från andra delar av världen. |
| --- | --- |

(1)

Rådets rekommendation 98/561/EG av den 24 september 1998 om europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen (3) har genomförts framgångsrikt, vilket framgår av kommissionens rapport av den 30 september 2004. Den högre utbildningen i Europa behöver emellertid förbättras ytterligare, särskilt vad avser kvaliteten, för att bli mer öppen för insyn och tillförlitlig för medborgarna i Europa och för studenter och forskare från andra delar av världen.

| (2) | I rekommendation 98/561/EG uppmanades medlemsstaterna att stödja och vid behov skapa öppna kvalitetssäkringssystem. Nästan alla medlemsstater har inrättat nationella kvalitetssäkringssystem och tagit initiativ till eller gjort det lättare att inrätta ett eller flera organ för kvalitetssäkring och ackreditering. |
| --- | --- |

(2)

I rekommendation 98/561/EG uppmanades medlemsstaterna att stödja och vid behov skapa öppna kvalitetssäkringssystem. Nästan alla medlemsstater har inrättat nationella kvalitetssäkringssystem och tagit initiativ till eller gjort det lättare att inrätta ett eller flera organ för kvalitetssäkring och ackreditering.

| (3) | I rekommendation 98/561/EG framhölls det att kvalitetssäkringssystemen bör bygga på ett antal viktiga komponenter, däribland utvärdering av program och högskolor genom interna och externa bedömningar där studenterna medverkar, offentliggörande av resultat och internationellt deltagande. Resultatet av bedömningen av kvalitetssäkringen har stor betydelse när det gäller att hjälpa högskolorna att nå bättre resultat. |
| --- | --- |

(3)

I rekommendation 98/561/EG framhölls det att kvalitetssäkringssystemen bör bygga på ett antal viktiga komponenter, däribland utvärdering av program och högskolor genom interna och externa bedömningar där studenterna medverkar, offentliggörande av resultat och internationellt deltagande. Resultatet av bedömningen av kvalitetssäkringen har stor betydelse när det gäller att hjälpa högskolorna att nå bättre resultat.

| (4) | De viktiga komponenter som avses i skäl 3 har allmänt genomförts i alla kvalitetssäkringssystem och har bekräftats av de europeiska utbildningsministrarna i Berlin (september 2003), som inom ramen för Bolognaprocessen arbetar för att förverkliga det europeiska området för högre utbildning. |
| --- | --- |

(4)

De viktiga komponenter som avses i skäl 3 har allmänt genomförts i alla kvalitetssäkringssystem och har bekräftats av de europeiska utbildningsministrarna i Berlin (september 2003), som inom ramen för Bolognaprocessen arbetar för att förverkliga det europeiska området för högre utbildning.

| (5) | Den europeiska sammanslutningen för kvalitetssäkring i den högre utbildningen (ENQA) inrättades 2000, och allt fler organ för kvalitetssäkring och ackreditering från alla medlemsstater ansluter sig till det. |
| --- | --- |

(5)

Den europeiska sammanslutningen för kvalitetssäkring i den högre utbildningen (ENQA) inrättades 2000, och allt fler organ för kvalitetssäkring och ackreditering från alla medlemsstater ansluter sig till det.

| (6) | Inom ramen för Bolognaprocessen antog utbildningsministrarna från 45 länder vid sitt möte i Bergen den 19 och 20 maj 2005, och som en uppföljning till mötet i Berlin i september 2003, de standarder och riktlinjer för kvalitetssäkring på området för europeisk högre utbildning som hade föreslagits av ENQA. De välkomnade även principen om ett europeiskt register över kvalitetssäkringsorgan grundat på nationell översyn och uppmanade ENQA att i samarbete med den europeiska universitetssammanslutningen EUA, högskolesammanslutningen EURASHE och studentorganisationen ESIB ytterligare utveckla metoderna för att genomföra detta och att genom uppföljningsgruppen för Bolognaprocessen rapportera till ministrarna. Vidare betonade ministrarna vikten av samarbete mellan nationellt erkända organ i syfte att förbättra det ömsesidiga erkännandet av beslut om ackreditering eller kvalitetssäkring. |
| --- | --- |

(6)

Inom ramen för Bolognaprocessen antog utbildningsministrarna från 45 länder vid sitt möte i Bergen den 19 och 20 maj 2005, och som en uppföljning till mötet i Berlin i september 2003, de standarder och riktlinjer för kvalitetssäkring på området för europeisk högre utbildning som hade föreslagits av ENQA. De välkomnade även principen om ett europeiskt register över kvalitetssäkringsorgan grundat på nationell översyn och uppmanade ENQA att i samarbete med den europeiska universitetssammanslutningen EUA, högskolesammanslutningen EURASHE och studentorganisationen ESIB ytterligare utveckla metoderna för att genomföra detta och att genom uppföljningsgruppen för Bolognaprocessen rapportera till ministrarna. Vidare betonade ministrarna vikten av samarbete mellan nationellt erkända organ i syfte att förbättra det ömsesidiga erkännandet av beslut om ackreditering eller kvalitetssäkring.

| (7) | EU:s åtgärder för att främja kvalitetssäkring bör utvecklas i överensstämmelse med de åtgärder som genomförs inom ramen för Bolognaprocessen. |
| --- | --- |

(7)

EU:s åtgärder för att främja kvalitetssäkring bör utvecklas i överensstämmelse med de åtgärder som genomförs inom ramen för Bolognaprocessen.

| (8) | Man bör upprätta ett register över oberoende och tillförlitliga organ för kvalitetssäkring i Europa, oavsett om de är regionala eller nationella, allmänna eller specialiserade, offentliga eller privata, för att främja öppenhet och insyn i den högre utbildningen och medverka till att examensbevis och utlandsstudier erkänns. |
| --- | --- |

(8)

Man bör upprätta ett register över oberoende och tillförlitliga organ för kvalitetssäkring i Europa, oavsett om de är regionala eller nationella, allmänna eller specialiserade, offentliga eller privata, för att främja öppenhet och insyn i den högre utbildningen och medverka till att examensbevis och utlandsstudier erkänns.

| (9) | Inom ramen för Lissabonstrategin framhöll Europeiska rådet i Barcelona i mars 2002 slutsatsen att EU:s utbildningssystem bör bli ”kvalitetsreferens för hela världen”. |
| --- | --- |

(9)

Inom ramen för Lissabonstrategin framhöll Europeiska rådet i Barcelona i mars 2002 slutsatsen att EU:s utbildningssystem bör bli ”kvalitetsreferens för hela världen”.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA

| 1. | att uppmuntra alla högskolor i det egna landet att införa eller utarbeta strikta system för intern kvalitetssäkring, i överensstämmelse med de standarder och riktlinjer för kvalitetssäkring på området för europeisk högre utbildning som antogs i Bergen inom ramen för Bolognaprocessen, |
| --- | --- |

1.

att uppmuntra alla högskolor i det egna landet att införa eller utarbeta strikta system för intern kvalitetssäkring, i överensstämmelse med de standarder och riktlinjer för kvalitetssäkring på området för europeisk högre utbildning som antogs i Bergen inom ramen för Bolognaprocessen,

| 2. | att uppmuntra alla kvalitetssäkrings- eller ackrediteringsorgan i det egna landet att göra oberoende bedömningar, tillämpa de komponenter i kvalitetssäkringen som fastställs i rekommendation 98/561/EG och tillämpa de allmänna gemensamma standarder och riktlinjer vid bedömningen som antogs i Bergen; dessa standarder bör vidareutvecklas i samarbete med företrädare för den högre utbildningen; de bör tillämpas på ett sätt som skyddar och främjar mångfald och innovation, |
| --- | --- |

2.

att uppmuntra alla kvalitetssäkrings- eller ackrediteringsorgan i det egna landet att göra oberoende bedömningar, tillämpa de komponenter i kvalitetssäkringen som fastställs i rekommendation 98/561/EG och tillämpa de allmänna gemensamma standarder och riktlinjer vid bedömningen som antogs i Bergen; dessa standarder bör vidareutvecklas i samarbete med företrädare för den högre utbildningen; de bör tillämpas på ett sätt som skyddar och främjar mångfald och innovation,

| 3. | att uppmuntra företrädare för nationella myndigheter, den högre utbildningen och kvalitetssäkrings- och ackrediteringsorgan att tillsammans med arbetsmarknadens parter upprätta ett ”europeiskt register över kvalitetssäkringsorgan” (”det europeiska registret”) grundat på nationell översyn enligt principerna i bilagan samt att fastställa villkoren för att införas i registret och reglerna för hur registret skall förvaltas, |
| --- | --- |

3.

att uppmuntra företrädare för nationella myndigheter, den högre utbildningen och kvalitetssäkrings- och ackrediteringsorgan att tillsammans med arbetsmarknadens parter upprätta ett ”europeiskt register över kvalitetssäkringsorgan” (”det europeiska registret”) grundat på nationell översyn enligt principerna i bilagan samt att fastställa villkoren för att införas i registret och reglerna för hur registret skall förvaltas,

| 4. | att möjliggöra för högskolor i det egna landet att välja det organ som bäst svarar mot deras behov och profil, när de väljer bland kvalitetssäkrings- och ackrediteringsorgan i det europeiska registret, förutsatt att detta är förenligt med deras nationella lagstiftning eller tillåtet av deras nationella myndigheter, |
| --- | --- |

4.

att möjliggöra för högskolor i det egna landet att välja det organ som bäst svarar mot deras behov och profil, när de väljer bland kvalitetssäkrings- och ackrediteringsorgan i det europeiska registret, förutsatt att detta är förenligt med deras nationella lagstiftning eller tillåtet av deras nationella myndigheter,

| 5. | att tillåta högskolor att arbeta för en kompletterande bedömning av ett annat organ i det europeiska registret, exempelvis för att förbättra sitt internationella rykte, |
| --- | --- |

5.

att tillåta högskolor att arbeta för en kompletterande bedömning av ett annat organ i det europeiska registret, exempelvis för att förbättra sitt internationella rykte,

| 6. | att främja samarbete mellan organen i syfte att bygga upp ömsesidigt förtroende och ömsesidigt erkännande av bedömningar avseende kvalitetssäkring och ackreditering och på detta sätt bidra till ett erkännande av kvalifikationer med syftet att studera eller arbeta i ett annat land, |
| --- | --- |

6.

att främja samarbete mellan organen i syfte att bygga upp ömsesidigt förtroende och ömsesidigt erkännande av bedömningar avseende kvalitetssäkring och ackreditering och på detta sätt bidra till ett erkännande av kvalifikationer med syftet att studera eller arbeta i ett annat land,

| 7. | att säkerställa allmän tillgång till de bedömningar som gjorts av kvalitetssäkrings- eller ackrediteringsorganen i det europeiska registret. |
| --- | --- |

7.

att säkerställa allmän tillgång till de bedömningar som gjorts av kvalitetssäkrings- eller ackrediteringsorganen i det europeiska registret.

HÄRIGENOM UPPMANAS KOMMISSIONEN

| 1. | att i nära samarbete med medlemsstaterna fortsätta stödja samarbete mellan högskolor, kvalitetssäkrings- och ackrediteringsorgan, behöriga myndigheter och andra organ som är verksamma på området, |
| --- | --- |

1.

att i nära samarbete med medlemsstaterna fortsätta stödja samarbete mellan högskolor, kvalitetssäkrings- och ackrediteringsorgan, behöriga myndigheter och andra organ som är verksamma på området,

| 2. | att vart tredje år lägga fram en rapport för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om vilka framsteg som har gjorts när det gäller utvecklingen av kvalitetssäkringssystemen i de olika medlemsstaterna och om samarbetet på europeisk nivå, inbegripet de framsteg som har gjorts när det gäller ovannämnda mål. |
| --- | --- |

2.

att vart tredje år lägga fram en rapport för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om vilka framsteg som har gjorts när det gäller utvecklingen av kvalitetssäkringssystemen i de olika medlemsstaterna och om samarbetet på europeisk nivå, inbegripet de framsteg som har gjorts när det gäller ovannämnda mål.

Utfärdad i Strasbourg den 15 februari 2006.

På Europaparlamentets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

På rådets vägnar

H. WINKLER

Ordförande

---

(1)  EUT C 255, 14.10.2005, s. 72.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 13 oktober 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 30 januari 2006.

2

(3)  EGT L 270, 7.10.1998, s. 56.

3

---

BILAGA

”Europeiskt register över kvalitetssäkringsorgan”

Registret bör innehålla en förteckning över tillförlitliga organ vars bedömningar medlemsstaterna (och offentliga myndigheter i medlemsstaterna) kan lita på. Det bör bygga på följande huvudprinciper:

| 1. | Förteckningen över organ bör upprättas av företrädare för nationella myndigheter, företrädare för den högre utbildningen (högskolor, studerande, lärare och forskare) och kvalitetssäkrings- och ackrediteringsorgan i medlemsstaterna, i samarbete med arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

1.

Förteckningen över organ bör upprättas av företrädare för nationella myndigheter, företrädare för den högre utbildningen (högskolor, studerande, lärare och forskare) och kvalitetssäkrings- och ackrediteringsorgan i medlemsstaterna, i samarbete med arbetsmarknadens parter.

| 2. | Villkoren för att komma med i registret kan bland annat vara följande:






  i) | Organet förpliktar sig att vara helt oberoende vid bedömningar. |
| --- | --- | --- |

2.

Villkoren för att komma med i registret kan bland annat vara följande:

i)

Organet förpliktar sig att vara helt oberoende vid bedömningar.

| ii) | Organet bör vara erkänt av åtminstone den medlemsstat inom vilken det är verksamt (eller av offentliga myndigheter i den medlemsstaten). |
| --- | --- |

ii)

Organet bör vara erkänt av åtminstone den medlemsstat inom vilken det är verksamt (eller av offentliga myndigheter i den medlemsstaten).

| iii) | Organet bör agera i enlighet med de gemensamma standarder och riktlinjer som avses i rekommendationerna 1 och 2 till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

iii)

Organet bör agera i enlighet med de gemensamma standarder och riktlinjer som avses i rekommendationerna 1 och 2 till medlemsstaterna.

| iv) | Regelbundna externa kollegiegranskningar och granskningar av andra experter, inbegripet offentliggörande av kriterier och metoder för samt resultat av sådana granskningar. |
| --- | --- |

iv)

Regelbundna externa kollegiegranskningar och granskningar av andra experter, inbegripet offentliggörande av kriterier och metoder för samt resultat av sådana granskningar.

| 3. | Om registreringen först inte skulle godkännas är det möjligt att göra en ny bedömning på grundval av de förbättringar som gjorts. |
| --- | --- |

3.

Om registreringen först inte skulle godkännas är det möjligt att göra en ny bedömning på grundval av de förbättringar som gjorts.

---