# Jurnalul Oficial L 317/1 de

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 317 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 601 decembrie 2017 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 317

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 601 decembrie 2017

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2017/2111 a Comisiei din 5 iulie 2016 privind constituirea și capitalizarea societății Airport Handling S.p.A. SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN) pusă în aplicare de Italia [notificată cu numărul C(2016) 4103] (Numai textul în limba italiană este autentic) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Decizia (UE) 2017/2112 a Comisiei din 6 martie 2017 privind măsura/schema de ajutoare/ajutorul de stat SA.38454-2015/C (ex 2015/N) pe care Ungaria intenționează să o pună în aplicare pentru sprijinirea dezvoltării a două noi reactoare nucleare pe amplasamentul centralei nucleare Paks II [notificată cu numărul C(2017) 1486] (Numai textul în limba engleză este autentic) (
  1
  ) | 45 |
| | * | Decizia delegată (UE) 2017/2113 a Comisiei din 11 septembrie 2017 de modificare a anexei V la Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește titlurile de calificare și denumirile cursurilor de formare [notificată cu numărul C(2017) 6054]
   (
  1
  ) | 119 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

*

Decizia (UE) 2017/2111 a Comisiei din 5 iulie 2016 privind constituirea și capitalizarea societății Airport Handling S.p.A. SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN) pusă în aplicare de Italia [notificată cu numărul C(2016) 4103] (Numai textul în limba italiană este autentic) (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2016) 4103]

1

1

*

Decizia (UE) 2017/2112 a Comisiei din 6 martie 2017 privind măsura/schema de ajutoare/ajutorul de stat SA.38454-2015/C (ex 2015/N) pe care Ungaria intenționează să o pună în aplicare pentru sprijinirea dezvoltării a două noi reactoare nucleare pe amplasamentul centralei nucleare Paks II [notificată cu numărul C(2017) 1486] (Numai textul în limba engleză este autentic) (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2017) 1486]

1

45

*

Decizia delegată (UE) 2017/2113 a Comisiei din 11 septembrie 2017 de modificare a anexei V la Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește titlurile de calificare și denumirile cursurilor de formare [notificată cu numărul C(2017) 6054]
   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2017) 6054]

1

119

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 1.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 317/1

---

DECIZIA (UE) 2017/2111 A COMISIEI

din 5 iulie 2016

privind constituirea și capitalizarea societății Airport Handling S.p.A. SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN) pusă în aplicare de Italia

[notificată cu numărul C(2016) 4103]

(Numai textul în limba italiană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispoziția sau dispozițiile menționate anterior (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

| (1) | La 23 iunie 2010, în urma unei plângeri, Comisia a notificat autorităților italiene decizia sa de a iniția procedura oficială de investigare în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”), în legătură cu injecțiile de capital realizate în perioada 2002-2010 de SEA S.p.A. (denumită în continuare „SEA”), operatorul deținut de stat al aeroporturilor Milano Malpensa și Milano Linate, în filiala sa SEA Handling S.p.A. (denumită în continuare „SEAH”), prestatorul de servicii de handling la sol în cadrul aeroporturilor respective. |
| --- | --- |

(1)

La 23 iunie 2010, în urma unei plângeri, Comisia a notificat autorităților italiene decizia sa de a iniția procedura oficială de investigare în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”), în legătură cu injecțiile de capital realizate în perioada 2002-2010 de SEA S.p.A. (denumită în continuare „SEA”), operatorul deținut de stat al aeroporturilor Milano Malpensa și Milano Linate, în filiala sa SEA Handling S.p.A. (denumită în continuare „SEAH”), prestatorul de servicii de handling la sol în cadrul aeroporturilor respective.

| (2) | În această perioadă, SEA a fost deținută aproape în totalitate de organisme publice, și anume Municipalitatea orașului Milano (84,56 %) și provincia Milano (14,56 %), împreună cu acționari mai mici (0,88 %). În decembrie 2011, 29,75 % din capitalul SEA a fost vândut fondului privat F2i (Fondi italiani per le infrastrutture). La sfârșitul anului 2012, F2i și-a majorat participația în SEA la 44,31 %. La încheierea procedurii oficiale de investigare prin prezenta decizie, SEA este deținută în proporție de 54,81 % de Municipalitatea orașului Milano, 44,31 % de F2i și 0,88 % de alți acționari. |
| --- | --- |

(2)

În această perioadă, SEA a fost deținută aproape în totalitate de organisme publice, și anume Municipalitatea orașului Milano (84,56 %) și provincia Milano (14,56 %), împreună cu acționari mai mici (0,88 %). În decembrie 2011, 29,75 % din capitalul SEA a fost vândut fondului privat F2i (Fondi italiani per le infrastrutture). La sfârșitul anului 2012, F2i și-a majorat participația în SEA la 44,31 %. La încheierea procedurii oficiale de investigare prin prezenta decizie, SEA este deținută în proporție de 54,81 % de Municipalitatea orașului Milano, 44,31 % de F2i și 0,88 % de alți acționari.

Fondi italiani per le infrastrutture

| (3) | La 19 decembrie 2012, Comisia a adoptat Decizia C(2012) 9448, rectificată prin Decizia C(2013)1668 din 22 martie 2013 (denumită în continuare „decizia de recuperare”) privind ajutorul acordat de SEA filialei sale SEAH în perioada 2002-2010. Comisia a concluzionat că toate injecțiile de capital efectuate de SEA în capitalul filialei sale au constituit ajutor de stat ilegal. Comisia a concluzionat, de asemenea, că, deși SEAH ar putea fi calificată drept întreprindere aflată în dificultate, respectivele injecții de capital nu ar putea fi declarate compatibile cu piața internă în temeiul Orientărilor UE privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (2). |
| --- | --- |

(3)

La 19 decembrie 2012, Comisia a adoptat Decizia C(2012) 9448, rectificată prin Decizia C(2013)1668 din 22 martie 2013 (denumită în continuare „decizia de recuperare”) privind ajutorul acordat de SEA filialei sale SEAH în perioada 2002-2010. Comisia a concluzionat că toate injecțiile de capital efectuate de SEA în capitalul filialei sale au constituit ajutor de stat ilegal. Comisia a concluzionat, de asemenea, că, deși SEAH ar putea fi calificată drept întreprindere aflată în dificultate, respectivele injecții de capital nu ar putea fi declarate compatibile cu piața internă în temeiul Orientărilor UE privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (2).

2

| (4) | În consecință, Italia a fost obligată să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu legislația națională aplicabilă, pentru a recupera de la SEAH ajutorul de stat incompatibil de aproximativ 359 644 de milioane EUR plus dobânda de recuperare. |
| --- | --- |

(4)

În consecință, Italia a fost obligată să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu legislația națională aplicabilă, pentru a recupera de la SEAH ajutorul de stat incompatibil de aproximativ 359 644 de milioane EUR plus dobânda de recuperare.

| (5) | La 4 martie 2013, 15 martie 2013 și, respectiv, 18 martie 2013, Italia, SEAH și Municipalitatea orașului Milano au introdus la Tribunal acțiuni în anulare împotriva deciziei de recuperare (cauzele T-125/13, T-152/13 și T-167/13). Cauzele T-125/13, T-152/13 și T-167/13 sunt pendinte. |
| --- | --- |

(5)

La 4 martie 2013, 15 martie 2013 și, respectiv, 18 martie 2013, Italia, SEAH și Municipalitatea orașului Milano au introdus la Tribunal acțiuni în anulare împotriva deciziei de recuperare (cauzele T-125/13, T-152/13 și T-167/13). Cauzele T-125/13, T-152/13 și T-167/13 sunt pendinte.

| (6) | La 18 martie 2013 și 21 martie 2013, Municipalitatea orașului Milano și SEAH au introdus cereri de suspendare a executării deciziei de recuperare (cauzele T-152/13 R și T-167/13 R). La 21 mai 2013, Tribunalul administrativ din Lombardia („TAR Lombardia”) a dispus suspendarea punerii în aplicare a deciziei de recuperare. La 25 septembrie 2013, Consiliul de Stat („CdS”) a anulat ordonanța TAR Lombardia. Cererea de suspendare înaintată Tribunalului a fost retrasă în iunie 2013 (3). |
| --- | --- |

(6)

La 18 martie 2013 și 21 martie 2013, Municipalitatea orașului Milano și SEAH au introdus cereri de suspendare a executării deciziei de recuperare (cauzele T-152/13 R și T-167/13 R). La 21 mai 2013, Tribunalul administrativ din Lombardia („TAR Lombardia”) a dispus suspendarea punerii în aplicare a deciziei de recuperare. La 25 septembrie 2013, Consiliul de Stat („CdS”) a anulat ordonanța TAR Lombardia. Cererea de suspendare înaintată Tribunalului a fost retrasă în iunie 2013 (3).

3

| (7) | La 27 noiembrie 2013, prin intermediul unui proces informal de notificare prealabilă, Italia a consultat Comisia cu privire la următoarele proiecte: În primul rând, referitor la planul SEA de a lichida SEAH; în al doilea rând, referitor la intenția SEA de a stabili o filială nouă care furnizează servicii de handling la sol în aeroporturile din Milano, numită „Airport Handling S.p.A.” (denumită în continuare „Airport Handling”) și de a injecta capital propriu inițial în aceasta. În timpul acestui proces de notificare prealabilă, Italia a solicitat Comisiei să confirme faptul că:






  (a) | vânzarea activelor SEAH în procedura de lichidare nu implică elemente de continuitate economică cu Airport Handling și, prin urmare, nu transferă datoriile celei dintâi către cea din urmă, în special cerința de a recupera ajutorul de stat ilegal și incompatibil acordat în favoarea SEAH; |
| --- | --- | --- |

(7)

La 27 noiembrie 2013, prin intermediul unui proces informal de notificare prealabilă, Italia a consultat Comisia cu privire la următoarele proiecte: În primul rând, referitor la planul SEA de a lichida SEAH; în al doilea rând, referitor la intenția SEA de a stabili o filială nouă care furnizează servicii de handling la sol în aeroporturile din Milano, numită „Airport Handling S.p.A.” (denumită în continuare „Airport Handling”) și de a injecta capital propriu inițial în aceasta. În timpul acestui proces de notificare prealabilă, Italia a solicitat Comisiei să confirme faptul că:

(a)

vânzarea activelor SEAH în procedura de lichidare nu implică elemente de continuitate economică cu Airport Handling și, prin urmare, nu transferă datoriile celei dintâi către cea din urmă, în special cerința de a recupera ajutorul de stat ilegal și incompatibil acordat în favoarea SEAH;

| (b) | injecția de capital propriu efectuată de SEA în capitalul Airport Handling nu se califică drept ajutor de stat. |
| --- | --- |

(b)

injecția de capital propriu efectuată de SEA în capitalul Airport Handling nu se califică drept ajutor de stat.

| (8) | Prin scrisoarea din 9 iulie 2014, Comisia a informat Italia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat în ceea ce privește constituirea de către SEA a Airport Handling („decizia de inițiere a procedurii din 2014”). Prin această procedură, Comisia a invitat Italia să furnizeze toate informațiile necesare pentru a evalua chestiunea transferului obligației de recuperare de la SEAH către Airport Handling, precum și posibilul ajutor inerent injecției de capital SEA în Airport Handling, în termen de o lună de la data primirii scrisorii respective. |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisoarea din 9 iulie 2014, Comisia a informat Italia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat în ceea ce privește constituirea de către SEA a Airport Handling („decizia de inițiere a procedurii din 2014”). Prin această procedură, Comisia a invitat Italia să furnizeze toate informațiile necesare pentru a evalua chestiunea transferului obligației de recuperare de la SEAH către Airport Handling, precum și posibilul ajutor inerent injecției de capital SEA în Airport Handling, în termen de o lună de la data primirii scrisorii respective.

| (9) | La 19 septembrie 2014, Italia, SEA și Airport Handling au înaintat la Tribunal acțiuni în anulare împotriva deciziei de inițiere a procedurii din 2014 (cauzele T673/14, T-674/14 și T-688/14). Tribunalul (Camera a patra) a respins acțiunea în cauza T-673/14 prin ordonanța din 8 decembrie 2015; acțiunile în cauzele T-674/14 și T-688/14 au fost retrase la 14 și, respectiv, 15 iulie 2015. |
| --- | --- |

(9)

La 19 septembrie 2014, Italia, SEA și Airport Handling au înaintat la Tribunal acțiuni în anulare împotriva deciziei de inițiere a procedurii din 2014 (cauzele T673/14, T-674/14 și T-688/14). Tribunalul (Camera a patra) a respins acțiunea în cauza T-673/14 prin ordonanța din 8 decembrie 2015; acțiunile în cauzele T-674/14 și T-688/14 au fost retrase la 14 și, respectiv, 15 iulie 2015.

| (10) | La 23 septembrie 2014 și 25 septembrie 2014, SEA și Airport Handling au introdus cereri pentru măsuri provizorii de suspendare a executării deciziei de inițiere a Comisiei din 2014 (cauzele T-674/14 R și T-688/14 R). La 29 septembrie 2014, președintele Tribunalului a dispus suspendarea publicării deciziei de inițiere a procedurii din 2014 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. La 28 noiembrie 2014, președintele Tribunalului a respins cererile înaintate de SEA și Airport Handling privind măsurile provizorii și a revocat măsura preliminară provizorie prin care a obligat Comisia să nu publice decizia de inițiere a procedurii din 2014 (4). |
| --- | --- |

(10)

La 23 septembrie 2014 și 25 septembrie 2014, SEA și Airport Handling au introdus cereri pentru măsuri provizorii de suspendare a executării deciziei de inițiere a Comisiei din 2014 (cauzele T-674/14 R și T-688/14 R). La 29 septembrie 2014, președintele Tribunalului a dispus suspendarea publicării deciziei de inițiere a procedurii din 2014 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. La 28 noiembrie 2014, președintele Tribunalului a respins cererile înaintate de SEA și Airport Handling privind măsurile provizorii și a revocat măsura preliminară provizorie prin care a obligat Comisia să nu publice decizia de inițiere a procedurii din 2014 (4).

provizorii

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

provizorii

provizorie

4

| (11) | La 6 februarie 2015, decizia de inițiere a procedurii din 2014 a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5) și, prin aceasta, Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în legătură cu măsurile investigate. |
| --- | --- |

(11)

La 6 februarie 2015, decizia de inițiere a procedurii din 2014 a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5) și, prin aceasta, Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în legătură cu măsurile investigate.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

5

| (12) | Italia și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii din 2014, prin scrisoarea din 9 septembrie 2014. |
| --- | --- |

(12)

Italia și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii din 2014, prin scrisoarea din 9 septembrie 2014.

| (13) | Comisia a primit observații de la patru părți interesate. Aceasta a transmis Italiei observațiile respective, acordându-i posibilitatea să răspundă la acestea. Italia a comunicat Comisiei comentariile sale cu privire la observațiile respective prin scrisoarea din 26 mai 2015. |
| --- | --- |

(13)

Comisia a primit observații de la patru părți interesate. Aceasta a transmis Italiei observațiile respective, acordându-i posibilitatea să răspundă la acestea. Italia a comunicat Comisiei comentariile sale cu privire la observațiile respective prin scrisoarea din 26 mai 2015.

| (14) | Comisia a solicitat Italiei să furnizeze informații suplimentare prin scrisoarea din 20 mai 2015. Italia a răspuns prin scrisorile din 19 și 22 iunie 2015 și 2 iulie 2015. |
| --- | --- |

(14)

Comisia a solicitat Italiei să furnizeze informații suplimentare prin scrisoarea din 20 mai 2015. Italia a răspuns prin scrisorile din 19 și 22 iunie 2015 și 2 iulie 2015.

| (15) | Reuniuni între serviciile Comisiei și reprezentanții autorităților italiene și Milan Airport Handling Trust au avut loc la 30 ianuarie 2015, 7 mai 2015 și 15 septembrie 2015. Reuniunile respective au fost urmate de mai multe observații prezentate Comisiei de către trust la 6 februarie 2015, 8 iunie 2015, 13 august 2015 și 23 septembrie 2015, urmărind în principal să informeze Comisia cu privire la stadiul procedurii de vânzare a unei participații minore în Airport Handling. Natura și sarcina trustului vor fi explicate în secțiunea 2.3 de mai jos. |
| --- | --- |

(15)

Reuniuni între serviciile Comisiei și reprezentanții autorităților italiene și Milan Airport Handling Trust au avut loc la 30 ianuarie 2015, 7 mai 2015 și 15 septembrie 2015. Reuniunile respective au fost urmate de mai multe observații prezentate Comisiei de către trust la 6 februarie 2015, 8 iunie 2015, 13 august 2015 și 23 septembrie 2015, urmărind în principal să informeze Comisia cu privire la stadiul procedurii de vânzare a unei participații minore în Airport Handling. Natura și sarcina trustului vor fi explicate în secțiunea 2.3 de mai jos.

| (16) | Prin scrisoarea din 23 octombrie 2015, Comisia a solicitat Italiei să furnizeze informații suplimentare. Italia a răspuns prin scrisoarea din 10 noiembrie 2015. |
| --- | --- |

(16)

Prin scrisoarea din 23 octombrie 2015, Comisia a solicitat Italiei să furnizeze informații suplimentare. Italia a răspuns prin scrisoarea din 10 noiembrie 2015.

| (17) | La 25 noiembrie 2015, a avut loc o reuniune între serviciile Comisiei și autoritățile italiene, Milan Airport Handling Trust și societatea D’Nata care se pregătea să achiziționeze o participație în capitalul social al Airport Handling. |
| --- | --- |

(17)

La 25 noiembrie 2015, a avut loc o reuniune între serviciile Comisiei și autoritățile italiene, Milan Airport Handling Trust și societatea D’Nata care se pregătea să achiziționeze o participație în capitalul social al Airport Handling.

| (18) | Prin scrisoarea din 16 decembrie 2015, Italia a informat Comisia cu privire la planurile de a modifica parțial sfera activităților economice ale Airport Handling. |
| --- | --- |

(18)

Prin scrisoarea din 16 decembrie 2015, Italia a informat Comisia cu privire la planurile de a modifica parțial sfera activităților economice ale Airport Handling.

| (19) | Italia a prezentat un rezumat al principalelor elemente pe care le-a furnizat în cursul procedurii, prin scrisoarea din 18 decembrie 2015. Comisia a răspuns prin scrisoarea din 19 ianuarie 2016. |
| --- | --- |

(19)

Italia a prezentat un rezumat al principalelor elemente pe care le-a furnizat în cursul procedurii, prin scrisoarea din 18 decembrie 2015. Comisia a răspuns prin scrisoarea din 19 ianuarie 2016.

| (20) | Prin scrisorile din 29 ianuarie și 15 februarie 2016, Italia a informat Comisia cu privire la procesul de privatizare a Airport Handling. |
| --- | --- |

(20)

Prin scrisorile din 29 ianuarie și 15 februarie 2016, Italia a informat Comisia cu privire la procesul de privatizare a Airport Handling.

2.   DESCRIEREA MĂSURII

DESCRIEREA MĂSURII

| (21) | Există două măsuri care fac obiectul anchetei: În primul rând, crearea Airport Handling combinată cu lichidarea SEAH. Comisia a evaluat dacă această măsură a dat naștere unei continuități economice între cele două societăți, determinând un transfer al obligației de recuperare de la SEAH către Airport Handling. În al doilea rând, furnizarea de capital propriu societății Airport Handling de către societatea-mamă publică SEA. Comisia a evaluat dacă această măsură a fost pusă în aplicare în condițiile pieței. În cele ce urmează, este prezentată o descriere a circumstanțelor legate de aceste tranzacții. |
| --- | --- |

(21)

Există două măsuri care fac obiectul anchetei: În primul rând, crearea Airport Handling combinată cu lichidarea SEAH. Comisia a evaluat dacă această măsură a dat naștere unei continuități economice între cele două societăți, determinând un transfer al obligației de recuperare de la SEAH către Airport Handling. În al doilea rând, furnizarea de capital propriu societății Airport Handling de către societatea-mamă publică SEA. Comisia a evaluat dacă această măsură a fost pusă în aplicare în condițiile pieței. În cele ce urmează, este prezentată o descriere a circumstanțelor legate de aceste tranzacții.

2.1.   Acordurile cu sindicatele și noile contracte de muncă

Acordurile cu sindicatele și noile contracte de muncă

| (22) | În perioada în care au fost puse în aplicare măsurile în cauză, Grupul SEA (SEA și SEAH), SEAH și, respectiv, Airport Handling au încheiat acorduri cu sindicatele, care reprezentau angajații SEAH, în contextul lichidării voluntare a SEAH, inițiată de SEA. Obiectivul general al acestor acorduri a fost de a proteja locurile de muncă ale personalului SEAH și de a asigura continuitatea și durabilitatea operațiunilor de handling în cadrul Grupului SEA. Au fost încheiate următoarele acorduri: |
| --- | --- |

(22)

În perioada în care au fost puse în aplicare măsurile în cauză, Grupul SEA (SEA și SEAH), SEAH și, respectiv, Airport Handling au încheiat acorduri cu sindicatele, care reprezentau angajații SEAH, în contextul lichidării voluntare a SEAH, inițiată de SEA. Obiectivul general al acestor acorduri a fost de a proteja locurile de muncă ale personalului SEAH și de a asigura continuitatea și durabilitatea operațiunilor de handling în cadrul Grupului SEA. Au fost încheiate următoarele acorduri:

| (23) | După ce SEA a decis că SEAH ar trebui lichidată pentru a se conforma deciziei de recuperare, Grupul SEA a încheiat un acord cu organizațiile sindicale la 4 noiembrie 2013, pentru a soluționa chestiunea concedierii lucrătorilor SEAH. Acordul a prevăzut un plan de stimulare pentru încetarea deliberată a contractului de muncă pentru toți angajații SEAH, urmând a fi pus în aplicare prin concedieri colective și prin încorporarea unei noi filiale SEA, deținută în totalitate, care avea să angajeze o parte din forța de muncă a SEAH. |
| --- | --- |

(23)

După ce SEA a decis că SEAH ar trebui lichidată pentru a se conforma deciziei de recuperare, Grupul SEA a încheiat un acord cu organizațiile sindicale la 4 noiembrie 2013, pentru a soluționa chestiunea concedierii lucrătorilor SEAH. Acordul a prevăzut un plan de stimulare pentru încetarea deliberată a contractului de muncă pentru toți angajații SEAH, urmând a fi pus în aplicare prin concedieri colective și prin încorporarea unei noi filiale SEA, deținută în totalitate, care avea să angajeze o parte din forța de muncă a SEAH.

| (24) | Acordul respectiv specifica un „proiect de soluționare” și prevedea că un „acord de punere în aplicare” era necesar pentru a elabora norme pentru noile condiții contractuale și o nouă structură de lucru pentru angajații Airport Handling, întrucât cerința de discontinuitate prevăzută de Comisie ar impune crearea ex novo a relațiilor de muncă. În continuare, conform acordului, încheierea unui astfel de acord de punere în aplicare ar fi posibilă numai după încheierea „negocierilor comerciale dintre Airport Handling și transportatorii care operează în aeroporturile din Linate și Malpensa, într-un context de concurență liberă” (6). În concluzie, acordul de punere în aplicare trebuia să se bazeze pe următoarele principii:






  — | continuarea obiectivului de a proteja locurile de muncă ale tuturor angajaților SEAH; |
| --- | --- | --- |

(24)

Acordul respectiv specifica un „proiect de soluționare” și prevedea că un „acord de punere în aplicare” era necesar pentru a elabora norme pentru noile condiții contractuale și o nouă structură de lucru pentru angajații Airport Handling, întrucât cerința de discontinuitate prevăzută de Comisie ar impune crearea ex novo a relațiilor de muncă. În continuare, conform acordului, încheierea unui astfel de acord de punere în aplicare ar fi posibilă numai după încheierea „negocierilor comerciale dintre Airport Handling și transportatorii care operează în aeroporturile din Linate și Malpensa, într-un context de concurență liberă” (6). În concluzie, acordul de punere în aplicare trebuia să se bazeze pe următoarele principii:

ex novo

negocierilor comerciale dintre Airport Handling și transportatorii care operează în aeroporturile din Linate și Malpensa, într-un context de concurență liberă

6

—

continuarea obiectivului de a proteja locurile de muncă ale tuturor angajaților SEAH;

| — | identificarea unor criterii clare pentru posibila relocare a personalului în cadrul grupului SEA; |
| --- | --- |

—

identificarea unor criterii clare pentru posibila relocare a personalului în cadrul grupului SEA;

| — | viabilitatea economică a sectorului de handling; |
| --- | --- |

—

viabilitatea economică a sectorului de handling;

| — | definirea unui sistem adecvat incluziv de relații industriale; |
| --- | --- |

—

definirea unui sistem adecvat incluziv de relații industriale;

| — | aplicarea în continuare a sistemului de protecție socială a Grupului SEA. |
| --- | --- |

—

aplicarea în continuare a sistemului de protecție socială a Grupului SEA.

| (25) | La 22 aprilie 2014, SEAH a inițiat programul de mobilitate a lucrătorilor concediați (Collocamento mobilità), un sistem de securitate socială instituit de statul italian, în principal cu scopul de a sprijini angajații întreprinderilor aflate în dificultate în cursul perioadelor de șomaj (7). La momentul respectiv, SEAH avea 2 214 angajați, reprezentând echivalentul a 1 980 de angajați cu normă întreagă. |
| --- | --- |

(25)

La 22 aprilie 2014, SEAH a inițiat programul de mobilitate a lucrătorilor concediați (Collocamento mobilità), un sistem de securitate socială instituit de statul italian, în principal cu scopul de a sprijini angajații întreprinderilor aflate în dificultate în cursul perioadelor de șomaj (7). La momentul respectiv, SEAH avea 2 214 angajați, reprezentând echivalentul a 1 980 de angajați cu normă întreagă.

Collocamento mobilità

7

| (26) | La 31 mai 2015, Airport Handling avea [...] (*1) angajați ([...] (*1) echivalent normă întreagă, denumit în continuare „ENI”), din care [...] (*1) angajați ([...] (*1) ENI) au fost anterior angajați SEAH. |
| --- | --- |

(26)

La 31 mai 2015, Airport Handling avea [...] (*1) angajați ([...] (*1) echivalent normă întreagă, denumit în continuare „ENI”), din care [...] (*1) angajați ([...] (*1) ENI) au fost anterior angajați SEAH.

*1

*1

*1

*1

| (27) | La 4 iunie 2014, SEAH și sindicatele au încheiat acordul de punere în aplicare destinat să pună în aplicare dispozițiile proiectului de soluționare descris în considerentul 24 de mai sus. |
| --- | --- |

(27)

La 4 iunie 2014, SEAH și sindicatele au încheiat acordul de punere în aplicare destinat să pună în aplicare dispozițiile proiectului de soluționare descris în considerentul 24 de mai sus.

| (28) | Acordul prevedea că SEA a fost de acord, în primul rând, ca Airport Handling să angajeze personal SEAH, în măsura și conform profilurilor profesionale cerute de Airport Handling și, în al doilea rând, să demareze negocierile cu organizațiile sindicale referitor la criteriile de selecție a personalului. Acordul subliniază, de asemenea, că orice contract nou de muncă cu Airport Handling ar fi caracterizat în mod necesar de o ruptură în raport cu conținutul de formă și de fond al contractului de muncă cu SEAH. |
| --- | --- |

(28)

Acordul prevedea că SEA a fost de acord, în primul rând, ca Airport Handling să angajeze personal SEAH, în măsura și conform profilurilor profesionale cerute de Airport Handling și, în al doilea rând, să demareze negocierile cu organizațiile sindicale referitor la criteriile de selecție a personalului. Acordul subliniază, de asemenea, că orice contract nou de muncă cu Airport Handling ar fi caracterizat în mod necesar de o ruptură în raport cu conținutul de formă și de fond al contractului de muncă cu SEAH.

| (29) | Conform respectivului acord, SEAH și-a arătat disponibilitatea de a prevedea un sistem de stimulente financiare pentru lucrătorii care, până la 30 iunie 2014, sunt de acord să nu se opună măsurilor de disponibilizare. |
| --- | --- |

(29)

Conform respectivului acord, SEAH și-a arătat disponibilitatea de a prevedea un sistem de stimulente financiare pentru lucrătorii care, până la 30 iunie 2014, sunt de acord să nu se opună măsurilor de disponibilizare.

| (30) | Tot la 4 iunie 2014, Airport Handling a încheiat un acord cu organizațiile sindicale. Acest acord precizează numărul de angajați cu contract de muncă pe durată nedeterminată solicitat de Airport Handling la 1 iulie 2014. Acesta precizează în continuare că Airport Handling a convenit să acorde prioritate la reangajare foștilor angajați ai SEAH. |
| --- | --- |

(30)

Tot la 4 iunie 2014, Airport Handling a încheiat un acord cu organizațiile sindicale. Acest acord precizează numărul de angajați cu contract de muncă pe durată nedeterminată solicitat de Airport Handling la 1 iulie 2014. Acesta precizează în continuare că Airport Handling a convenit să acorde prioritate la reangajare foștilor angajați ai SEAH.

| (31) | Acordul indică presupusa cerere de forță de muncă a Airport Handling exprimată în ENI. În acest context, acordul subliniază că indicațiile respective pot face obiectul unor modificări în ceea ce privește numărul total și/sau variabilele prevăzute în acord. Estimările privind personalul au fost după cum urmează: [...] (*1) personal ENI permanent pentru operațiuni; [...] (*1) personal ENI administrativ; [...] (*1) personal ENI pe durată determinată pentru activități sezoniere. Acordul stipulează că, pentru a satisface această cerere, strategia prioritară a Airport Handling va consta în abordarea persoanelor care sunt în prezent angajați ai SEAH. De asemenea, acordul prevede procedura de recrutare, conținutul juridic și financiar al contractelor de muncă, politica socială și organizarea muncii. Dispozițiile acordului implică faptul că foștii membri ai personalului SEAH vor fi angajați în temeiul unor contracte noi în condiții economice substanțial diferite. |
| --- | --- |

(31)

Acordul indică presupusa cerere de forță de muncă a Airport Handling exprimată în ENI. În acest context, acordul subliniază că indicațiile respective pot face obiectul unor modificări în ceea ce privește numărul total și/sau variabilele prevăzute în acord. Estimările privind personalul au fost după cum urmează: [...] (*1) personal ENI permanent pentru operațiuni; [...] (*1) personal ENI administrativ; [...] (*1) personal ENI pe durată determinată pentru activități sezoniere. Acordul stipulează că, pentru a satisface această cerere, strategia prioritară a Airport Handling va consta în abordarea persoanelor care sunt în prezent angajați ai SEAH. De asemenea, acordul prevede procedura de recrutare, conținutul juridic și financiar al contractelor de muncă, politica socială și organizarea muncii. Dispozițiile acordului implică faptul că foștii membri ai personalului SEAH vor fi angajați în temeiul unor contracte noi în condiții economice substanțial diferite.

*1

*1

*1

| (32) | Aranjamentele de muncă prevăzute în acordul respectiv diferă de cele pe care SEAH le-a aplicat angajaților săi. În special:






  — | în conformitate cu contractul colectiv de muncă la nivel național pentru personalul din domeniul aviației, Airport Handling ar aplica secțiunea „prestatori servicii de handling”, în timp ce secțiunea „operatori aeroportuari” s-a aplicat în cazul contractelor de muncă ale lucrătorilor angajați anterior de SEAH. Potrivit Italiei, secțiunea „prestatori servicii de handling” prevede condiții diferite privind concediile (20 de zile în loc de 22 de zile pe an), durata activității (7 ore și 30 de minute pe zi în loc de 7 ore și 15 minute pe zi), precum și remunerațiile și indemnizațiile (eliminarea remunerației pentru 6 zile de muncă); |
| --- | --- | --- |

(32)

Aranjamentele de muncă prevăzute în acordul respectiv diferă de cele pe care SEAH le-a aplicat angajaților săi. În special:

—

în conformitate cu contractul colectiv de muncă la nivel național pentru personalul din domeniul aviației, Airport Handling ar aplica secțiunea „prestatori servicii de handling”, în timp ce secțiunea „operatori aeroportuari” s-a aplicat în cazul contractelor de muncă ale lucrătorilor angajați anterior de SEAH. Potrivit Italiei, secțiunea „prestatori servicii de handling” prevede condiții diferite privind concediile (20 de zile în loc de 22 de zile pe an), durata activității (7 ore și 30 de minute pe zi în loc de 7 ore și 15 minute pe zi), precum și remunerațiile și indemnizațiile (eliminarea remunerației pentru 6 zile de muncă);

| — | organizarea diferită a drepturilor salariale, de exemplu neaplicarea de către Airport Handling a anumitor rubrici ale contractului corporativ care completează contractul colectiv de muncă la nivel național, pe care SEAH obișnuia să îl aplice angajaților săi; |
| --- | --- |

—

organizarea diferită a drepturilor salariale, de exemplu neaplicarea de către Airport Handling a anumitor rubrici ale contractului corporativ care completează contractul colectiv de muncă la nivel național, pe care SEAH obișnuia să îl aplice angajaților săi;

| — | organizarea diferită a angajaților (de exemplu, [...] (*1)). |
| --- | --- |

—

organizarea diferită a angajaților (de exemplu, [...] (*1)).

*1

| (33) | Potrivit Italiei, ca urmare:






  — | costul total al forței de muncă a Airport Handling a scăzut cu 30 % față de costul total al forței de muncă al SEAH; |
| --- | --- | --- |

(33)

Potrivit Italiei, ca urmare:

—

costul total al forței de muncă a Airport Handling a scăzut cu 30 % față de costul total al forței de muncă al SEAH;

| — | ponderea costurilor contractului corporativ adițional al Airport Handling a scăzut cu [...] (*1) % comparativ cu cel al SEAH, cu reduceri salariale medii anuale de [...] (*1) ori față de salariul lunar. |
| --- | --- |

—

ponderea costurilor contractului corporativ adițional al Airport Handling a scăzut cu [...] (*1) % comparativ cu cel al SEAH, cu reduceri salariale medii anuale de [...] (*1) ori față de salariul lunar.

*1

*1

| (34) | La 9 iunie 2014, adunarea extraordinară a acționarilor SEAH a aprobat dizolvarea societății și plasarea sa în lichidare voluntară, stabilind data lichidării efective ca fiind 1 iulie 2014 (8). |
| --- | --- |

(34)

La 9 iunie 2014, adunarea extraordinară a acționarilor SEAH a aprobat dizolvarea societății și plasarea sa în lichidare voluntară, stabilind data lichidării efective ca fiind 1 iulie 2014 (8).

8

| (35) | Un lichidator a fost desemnat și a fost însărcinat să vândă activele societății, să plătească creditorii și să pregătească bilanțul final de lichidare și raportul. |
| --- | --- |

(35)

Un lichidator a fost desemnat și a fost însărcinat să vândă activele societății, să plătească creditorii și să pregătească bilanțul final de lichidare și raportul.

| (36) | Organizațiile sindicale au condiționat intrarea în vigoare a acordurilor din 4 iunie 2014 de rezultatul pozitiv al unui referendum în rândul angajaților SEAH. Referendumul a avut loc între 11 și 13 iunie 2014. În cadrul acestui referendum, acordul din 4 iunie 2014 a fost respins. |
| --- | --- |

(36)

Organizațiile sindicale au condiționat intrarea în vigoare a acordurilor din 4 iunie 2014 de rezultatul pozitiv al unui referendum în rândul angajaților SEAH. Referendumul a avut loc între 11 și 13 iunie 2014. În cadrul acestui referendum, acordul din 4 iunie 2014 a fost respins.

| (37) | Prin urmare, la 1 iulie 2014, adunarea acționarilor SEAH a decis prelungirea până la 31 august 2014 a termenului pentru încetarea activităților SEAH, atribuindu-i lichidatorului (care își asumase rolul la 1 iulie 2014) responsabilitatea de a gestiona societatea provizoriu până la data respectivă și, la expirarea acestui termen, de a trece la cedarea activelor SEAH și la încetarea activității acesteia. |
| --- | --- |

(37)

Prin urmare, la 1 iulie 2014, adunarea acționarilor SEAH a decis prelungirea până la 31 august 2014 a termenului pentru încetarea activităților SEAH, atribuindu-i lichidatorului (care își asumase rolul la 1 iulie 2014) responsabilitatea de a gestiona societatea provizoriu până la data respectivă și, la expirarea acestui termen, de a trece la cedarea activelor SEAH și la încetarea activității acesteia.

| (38) | Pentru a depăși votul negativ al referendumului din 14 iunie 2014, organizațiile sindicale au propus, la 4 iulie 2014, anumite clarificări cu privire la punctele stipulate în cadrul acordului din 4 iunie 2014, cum ar fi faptul că zilele suplimentare de lucru trebuiau să fie răspândite în mod uniform pe tot parcursul anului, faptul că referința la „eficacitatea programului de lucru” însemna că trebuia să se lucreze cel puțin 7,5 ore pe zi, 5 zile dintr-o săptămână de lucru și că lucrătorii aveau posibilitatea de a alege, între două opțiuni, cum să lucreze în timpul unor sărbători care nu mai erau plătite în temeiul noului acord. La 7 iulie 2014, Airport Handling a aprobat aceste propuneri. La 15 iulie 2014, Airport Handling a semnat un acord adițional care a confirmat validitatea acordului din 4 iunie 2014 și a inclus clarificările solicitate de organizațiile sindicale. Cu toate acestea, noul acord nu a introdus nicio modificare semnificativă comparativ cu acordul din 4 iunie 2014 care a fost respins anterior. |
| --- | --- |

(38)

Pentru a depăși votul negativ al referendumului din 14 iunie 2014, organizațiile sindicale au propus, la 4 iulie 2014, anumite clarificări cu privire la punctele stipulate în cadrul acordului din 4 iunie 2014, cum ar fi faptul că zilele suplimentare de lucru trebuiau să fie răspândite în mod uniform pe tot parcursul anului, faptul că referința la „eficacitatea programului de lucru” însemna că trebuia să se lucreze cel puțin 7,5 ore pe zi, 5 zile dintr-o săptămână de lucru și că lucrătorii aveau posibilitatea de a alege, între două opțiuni, cum să lucreze în timpul unor sărbători care nu mai erau plătite în temeiul noului acord. La 7 iulie 2014, Airport Handling a aprobat aceste propuneri. La 15 iulie 2014, Airport Handling a semnat un acord adițional care a confirmat validitatea acordului din 4 iunie 2014 și a inclus clarificările solicitate de organizațiile sindicale. Cu toate acestea, noul acord nu a introdus nicio modificare semnificativă comparativ cu acordul din 4 iunie 2014 care a fost respins anterior.

| (39) | În august 2014, SEAH a recurs la concedierea întregii sale forțe de muncă. În același timp, Airport Handling a început să recruteze, dintre foștii lucrători ai SEAH, lucrătorii pe care îi considera esențiali pentru activitățile sale. De asemenea, Airport Handling a contactat Adecco, un furnizor de servicii în domeniul muncii temporare, pentru a procura lucrători temporari. |
| --- | --- |

(39)

În august 2014, SEAH a recurs la concedierea întregii sale forțe de muncă. În același timp, Airport Handling a început să recruteze, dintre foștii lucrători ai SEAH, lucrătorii pe care îi considera esențiali pentru activitățile sale. De asemenea, Airport Handling a contactat Adecco, un furnizor de servicii în domeniul muncii temporare, pentru a procura lucrători temporari.

| (40) | SEAH și-a încetat activitatea începând cu 1 septembrie 2014. În ziua respectivă, Airport Handling și-a început activitatea în aeroporturile din Milano. La 1 septembrie 2014, Airport Handling avea [...] (*1) de angajați ([...] (*1) ENI), angajând astfel [...] (*1) % din lucrătorii angajați de SEAH începând cu 22 aprilie 2014, dată la care SEAH a inițiat procedura oficială pentru concedierea colectivă a salariaților săi. În plus, Airport Handling a utilizat [...] (*1) lucrători temporari ([...] (*1) ENI) [...] (*1). |
| --- | --- |

(40)

SEAH și-a încetat activitatea începând cu 1 septembrie 2014. În ziua respectivă, Airport Handling și-a început activitatea în aeroporturile din Milano. La 1 septembrie 2014, Airport Handling avea [...] (*1) de angajați ([...] (*1) ENI), angajând astfel [...] (*1) % din lucrătorii angajați de SEAH începând cu 22 aprilie 2014, dată la care SEAH a inițiat procedura oficială pentru concedierea colectivă a salariaților săi. În plus, Airport Handling a utilizat [...] (*1) lucrători temporari ([...] (*1) ENI) [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

2.2.   Contractul cu transportatorii aerieni

Contractul cu transportatorii aerieni

| (41) | Prin scrisoarea din 22 aprilie 2014, SEAH a informat transportatorii aerieni, furnizorii și alte părți interesate că urma să își înceteze activitatea începând cu 1 iulie 2014 și că, în consecință, la acea dată va înceta să mai furnizeze servicii de handling la sol în aeroporturile din Milano. |
| --- | --- |

(41)

Prin scrisoarea din 22 aprilie 2014, SEAH a informat transportatorii aerieni, furnizorii și alte părți interesate că urma să își înceteze activitatea începând cu 1 iulie 2014 și că, în consecință, la acea dată va înceta să mai furnizeze servicii de handling la sol în aeroporturile din Milano.

| (42) | În urma comunicării sus-menționate, 10 companii aeriene au decis să încredințeze serviciile de handling la sol în aeroporturile din Milano altor furnizori de servicii decât SEAH și Airport Handling. |
| --- | --- |

(42)

În urma comunicării sus-menționate, 10 companii aeriene au decis să încredințeze serviciile de handling la sol în aeroporturile din Milano altor furnizori de servicii decât SEAH și Airport Handling.

| (43) | În același timp, Airport Handling a fost selectată ca furnizor de servicii de handling la sol de către 19 companii aeriene care operau în aeroporturile din Milano pe baza unor licitații deschise. Alte companii aeriene au ales Airport Handling pe baza procedurilor de dialog competitiv. Potrivit autorităților italiene, alegerea prestatorului de servicii se bazează, de regulă, pe evaluarea anumitor factori precum prețul, soliditatea financiară a furnizorului de servicii, disponibilitatea echipamentelor eficiente, existența unei rețele, istoricul, experiența și competențele operatorului. |
| --- | --- |

(43)

În același timp, Airport Handling a fost selectată ca furnizor de servicii de handling la sol de către 19 companii aeriene care operau în aeroporturile din Milano pe baza unor licitații deschise. Alte companii aeriene au ales Airport Handling pe baza procedurilor de dialog competitiv. Potrivit autorităților italiene, alegerea prestatorului de servicii se bazează, de regulă, pe evaluarea anumitor factori precum prețul, soliditatea financiară a furnizorului de servicii, disponibilitatea echipamentelor eficiente, existența unei rețele, istoricul, experiența și competențele operatorului.

2.3.   Crearea Airport Handling și transferul participației SEA către Milan Airport Handling Trust; capitalizarea Airport Handling

Crearea Airport Handling și transferul participației SEA către Milan Airport Handling Trust; capitalizarea Airport Handling

| (44) | Airport Handling a fost înființată la 9 septembrie 2013 ca o societate cu răspundere limitată având un capital social de 10 000 EUR. |
| --- | --- |

(44)

Airport Handling a fost înființată la 9 septembrie 2013 ca o societate cu răspundere limitată având un capital social de 10 000 EUR.

| (45) | La 10 martie 2014, consiliul de administrație al SEA a decis să majoreze capitalul Airport Handling cu până la 2,5 milioane EUR, pentru ca Airport Handling să îndeplinească cerințele pentru certificarea ca prestator de servicii de handling la sol impuse de ENAC (Autoritatea Națională pentru Aviația Civilă). În conformitate cu normele naționale în vigoare, ENAC acordă licențe furnizorilor de servicii de handling la sol care îndeplinesc următoarele cerințe (9):






  — | capital de cel puțin un sfert din cifra de afaceri probabilă; |
| --- | --- | --- |

(45)

La 10 martie 2014, consiliul de administrație al SEA a decis să majoreze capitalul Airport Handling cu până la 2,5 milioane EUR, pentru ca Airport Handling să îndeplinească cerințele pentru certificarea ca prestator de servicii de handling la sol impuse de ENAC (Autoritatea Națională pentru Aviația Civilă). În conformitate cu normele naționale în vigoare, ENAC acordă licențe furnizorilor de servicii de handling la sol care îndeplinesc următoarele cerințe (9):

9

—

capital de cel puțin un sfert din cifra de afaceri probabilă;

| — | resurse de funcționare și capacitate organizațională adecvată pentru efectuarea serviciilor; |
| --- | --- |

—

resurse de funcționare și capacitate organizațională adecvată pentru efectuarea serviciilor;

| — | certificat care atestă că toate obligațiile care decurg din legislația muncii și de siguranță sunt respectate. |
| --- | --- |

—

certificat care atestă că toate obligațiile care decurg din legislația muncii și de siguranță sunt respectate.

| (46) | La 30 iunie 2014, consiliul de administrație al SEA a decis constituirea Milan Airport Handling Trust (denumit în continuare „trustul”) și creșterea capitalului Airport Handling cu până la 25 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(46)

La 30 iunie 2014, consiliul de administrație al SEA a decis constituirea Milan Airport Handling Trust (denumit în continuare „trustul”) și creșterea capitalului Airport Handling cu până la 25 de milioane EUR.

| (47) | Trustul a fost înființat la 30 iunie 2014, iar actul fiduciar a fost semnat în aceeași zi. Conform actului de constituire, trustul: (i) acționează în calitate de acționar unic al Airport Handling până la vânzarea unei participații minoritare în societate; și (ii) se asigură că Airport Handling funcționează în discontinuitate economică cu SEA Handling. |
| --- | --- |

(47)

Trustul a fost înființat la 30 iunie 2014, iar actul fiduciar a fost semnat în aceeași zi. Conform actului de constituire, trustul: (i) acționează în calitate de acționar unic al Airport Handling până la vânzarea unei participații minoritare în societate; și (ii) se asigură că Airport Handling funcționează în discontinuitate economică cu SEA Handling.

| (48) | Conform actului fiduciar, trustul a fost creat cu scopul specific de:






  — | a confirma și a verifica absența continuității economice a Airport Handling cu SEA și SEAH, garantată mai ales prin gestionarea Airport Handling independent de SEA; |
| --- | --- | --- |

(48)

Conform actului fiduciar, trustul a fost creat cu scopul specific de:

—

a confirma și a verifica absența continuității economice a Airport Handling cu SEA și SEAH, garantată mai ales prin gestionarea Airport Handling independent de SEA;

| — | a permite participarea unor terți investitori independenți la capitalul social al Airport Handling pentru o cotă de participare de cel puțin 30 %. |
| --- | --- |

—

a permite participarea unor terți investitori independenți la capitalul social al Airport Handling pentru o cotă de participare de cel puțin 30 %.

| (49) | Actul fiduciar precizează că, pentru a pune în aplicare această misiune, trustul își exercită competența de:






  — | a numi directori, auditori statutari și alte organisme cu personalitate juridică, selectând dintre candidați eligibili care nu au nicio responsabilitate operațională și niciun raport de muncă cu SEA sau SEAH; |
| --- | --- | --- |

(49)

Actul fiduciar precizează că, pentru a pune în aplicare această misiune, trustul își exercită competența de:

—

a numi directori, auditori statutari și alte organisme cu personalitate juridică, selectând dintre candidați eligibili care nu au nicio responsabilitate operațională și niciun raport de muncă cu SEA sau SEAH;

| — | a solicita un raport de la administratori privind evenimentele de discontinuitate economică care au avut loc înainte de înființarea trustului; și |
| --- | --- |

—

a solicita un raport de la administratori privind evenimentele de discontinuitate economică care au avut loc înainte de înființarea trustului; și

| — | a asigura aplicarea procedurilor adecvate pentru a evita ca Airport Handling să beneficieze în mod necorespunzător de informațiile comerciale ale SEA în obținerea sau menținerea de contracte cu companiile aeriene, comparativ cu concurenții, cu respectarea limitărilor formulate în anexa A la actul fiduciar. |
| --- | --- |

—

a asigura aplicarea procedurilor adecvate pentru a evita ca Airport Handling să beneficieze în mod necorespunzător de informațiile comerciale ale SEA în obținerea sau menținerea de contracte cu companiile aeriene, comparativ cu concurenții, cu respectarea limitărilor formulate în anexa A la actul fiduciar.

| (50) | În special, în conformitate cu actul fiduciar, mandatarul trebuie să verifice dacă, de la înființarea Airport Handling, nu a fost pus în aplicare niciun act juridic care să determine transferul de la SEAH către Airport Handling a oricăror active, bunuri mobile sau imobile, contracte încheiate cu companii aeriene și/sau cu prestatori de servicii de handling, drepturi de proprietate intelectuală sau angajamente unilaterale cu efecte economice (de exemplu, garanții reale sau personale), altele decât cele prevăzute în cadrul actului fiduciar. |
| --- | --- |

(50)

În special, în conformitate cu actul fiduciar, mandatarul trebuie să verifice dacă, de la înființarea Airport Handling, nu a fost pus în aplicare niciun act juridic care să determine transferul de la SEAH către Airport Handling a oricăror active, bunuri mobile sau imobile, contracte încheiate cu companii aeriene și/sau cu prestatori de servicii de handling, drepturi de proprietate intelectuală sau angajamente unilaterale cu efecte economice (de exemplu, garanții reale sau personale), altele decât cele prevăzute în cadrul actului fiduciar.

| (51) | În acest sens, actul fiduciar exclude din domeniul de aplicare al competenței de control a mandatarului:






  — | faptul că Airport Handling a fost înființată și capitalizată de către SEA; |
| --- | --- | --- |

(51)

În acest sens, actul fiduciar exclude din domeniul de aplicare al competenței de control a mandatarului:

—

faptul că Airport Handling a fost înființată și capitalizată de către SEA;

| — | faptul că Airport Handling SEAH a preluat membri ai personalului SEAH; |
| --- | --- |

—

faptul că Airport Handling SEAH a preluat membri ai personalului SEAH;

| — | faptul că Airport Handling închiriază activele sale și echipamentul de handling de la SEAH în temeiul unui contract de închiriere care urmează să expire la 28 februarie 2015. |
| --- | --- |

—

faptul că Airport Handling închiriază activele sale și echipamentul de handling de la SEAH în temeiul unui contract de închiriere care urmează să expire la 28 februarie 2015.

| (52) | În plus, actul fiduciar prevede, de asemenea, că mandatarul are obligația de a verifica dacă:






  — | cu excepția competențelor acordate societății SEA în temeiul actului fiduciar, gestionarea operațională a Airport Handling este diferită de gestionarea SEA, sub controlul și supravegherea consiliului de administrație, ai cărui membri sunt numiți în mod autonom de către mandatar; |
| --- | --- | --- |

(52)

În plus, actul fiduciar prevede, de asemenea, că mandatarul are obligația de a verifica dacă:

—

cu excepția competențelor acordate societății SEA în temeiul actului fiduciar, gestionarea operațională a Airport Handling este diferită de gestionarea SEA, sub controlul și supravegherea consiliului de administrație, ai cărui membri sunt numiți în mod autonom de către mandatar;

| — | înainte sau după crearea trustului, SEA și Airport Handling nu pun în aplicare acte juridice care să determine transferul de la SEA de active, bunuri mobile sau imobile, contracte, angajamente unilaterale cu efect economic (de exemplu, garanții reale sau personale) sau drepturi de proprietate intelectuală, altele decât cele prevăzute în cadrul actului fiduciar sau solicitate de SEA în calitatea sa de concesionar în aeroporturile din Milano; și |
| --- | --- |

—

înainte sau după crearea trustului, SEA și Airport Handling nu pun în aplicare acte juridice care să determine transferul de la SEA de active, bunuri mobile sau imobile, contracte, angajamente unilaterale cu efect economic (de exemplu, garanții reale sau personale) sau drepturi de proprietate intelectuală, altele decât cele prevăzute în cadrul actului fiduciar sau solicitate de SEA în calitatea sa de concesionar în aeroporturile din Milano; și

| — | Airport Handling instituie proceduri și mecanisme de control pentru a evita ca aceasta să poată beneficia de informații comerciale care fac obiectul unui drept de proprietate al SEA și de care Airport Handling ar putea beneficia în mod necuvenit în achiziționarea sau menținerea contractelor încheiate cu companiile aeriene, cum ar fi informații cu privire la contractele încheiate în trecut de către SEAH sau cerințele companiilor aeriene comunicate societății SEA în calitatea sa de operator aeroportuar. |
| --- | --- |

—

Airport Handling instituie proceduri și mecanisme de control pentru a evita ca aceasta să poată beneficia de informații comerciale care fac obiectul unui drept de proprietate al SEA și de care Airport Handling ar putea beneficia în mod necuvenit în achiziționarea sau menținerea contractelor încheiate cu companiile aeriene, cum ar fi informații cu privire la contractele încheiate în trecut de către SEAH sau cerințele companiilor aeriene comunicate societății SEA în calitatea sa de operator aeroportuar.

| (53) | Conform actului fiduciar, nu ține totuși de îndatoririle mandatarului să verifice sau să evalueze circumstanțele în care:






  — | reprezentanți ai SEA au participat la negocieri cu angajații care urmau să fie preluați de Airport Handling; |
| --- | --- | --- |

(53)

Conform actului fiduciar, nu ține totuși de îndatoririle mandatarului să verifice sau să evalueze circumstanțele în care:

—

reprezentanți ai SEA au participat la negocieri cu angajații care urmau să fie preluați de Airport Handling;

| — | Airport Handling beneficiază de angajați SEA externalizați, inclusiv directorul general, care trebuia păstrat pe durata trustului; |
| --- | --- |

—

Airport Handling beneficiază de angajați SEA externalizați, inclusiv directorul general, care trebuia păstrat pe durata trustului;

| — | anumite servicii centralizate ar continua să fie furnizate de către SEA; |
| --- | --- |

—

anumite servicii centralizate ar continua să fie furnizate de către SEA;

| — | SEA poate verifica și nivelurile de calitate a serviciilor pentru a se conforma obligațiilor sale în calitate de operator aeroportuar al infrastructurii aeroporturilor din Milano; |
| --- | --- |

—

SEA poate verifica și nivelurile de calitate a serviciilor pentru a se conforma obligațiilor sale în calitate de operator aeroportuar al infrastructurii aeroporturilor din Milano;

| — | deciziile cu privire la finanțarea viitoare a Airport Handling sunt lăsate integral la latitudinea SEA, fără a aduce atingere drepturilor consiliului de administrație al Airport Handling de a lua decizii în vederea punerii în aplicare a planului de afaceri. |
| --- | --- |

—

deciziile cu privire la finanțarea viitoare a Airport Handling sunt lăsate integral la latitudinea SEA, fără a aduce atingere drepturilor consiliului de administrație al Airport Handling de a lua decizii în vederea punerii în aplicare a planului de afaceri.

| (54) | În ceea ce privește participarea unui terț investitor în Airport Handling, actul fiduciar prevede că faza inițială a procedurii pentru deschiderea capitalului Airport Handling „acționarilor eligibili” (și anume, persoane fizice sau juridice sau entități care, dacă sunt rezidente în Italia, nu se califică drept entități publice sau societăți controlate de statul italian, cu excepția societăților cotate la bursă) urma să fie gestionată de către SEA și trebuia să se încheie până la 28 februarie 2015. |
| --- | --- |

(54)

În ceea ce privește participarea unui terț investitor în Airport Handling, actul fiduciar prevede că faza inițială a procedurii pentru deschiderea capitalului Airport Handling „acționarilor eligibili” (și anume, persoane fizice sau juridice sau entități care, dacă sunt rezidente în Italia, nu se califică drept entități publice sau societăți controlate de statul italian, cu excepția societăților cotate la bursă) urma să fie gestionată de către SEA și trebuia să se încheie până la 28 februarie 2015.

| (55) | Actul fiduciar precizează că, în cazul în care, până la 1 martie 2015, SEA este încă acționar la Airport Handling cu un procent mai mare de [...] (*1) %, mandatarul începe căutarea de investitori care trebuie să respecte condițiile care le-au fost aduse la cunoștință în prealabil de către SEA prin intermediul unui înscris care trebuie notificat avocatului care acționează drept gardian al trustului, și sub rezerva revizuirii de către SEA în timp util. În orice alt caz, mandatarul nu poate să înstrăineze participația în Airport Handling fără consimțământul SEA. |
| --- | --- |

(55)

Actul fiduciar precizează că, în cazul în care, până la 1 martie 2015, SEA este încă acționar la Airport Handling cu un procent mai mare de [...] (*1) %, mandatarul începe căutarea de investitori care trebuie să respecte condițiile care le-au fost aduse la cunoștință în prealabil de către SEA prin intermediul unui înscris care trebuie notificat avocatului care acționează drept gardian al trustului, și sub rezerva revizuirii de către SEA în timp util. În orice alt caz, mandatarul nu poate să înstrăineze participația în Airport Handling fără consimțământul SEA.

*1

| (56) | Actul fiduciar precizează, de asemenea, că, după vânzarea a [...] (*1) % din participația SEA în Airport Handling, SEA va căuta investitori privați care doresc să preia participații suplimentare în capitalul Airport Handling, ținând seama de considerentele sociale și de obligația ca SEA să continue să asigure furnizarea de servicii de handling la sol în aeroporturile din Milano. |
| --- | --- |

(56)

Actul fiduciar precizează, de asemenea, că, după vânzarea a [...] (*1) % din participația SEA în Airport Handling, SEA va căuta investitori privați care doresc să preia participații suplimentare în capitalul Airport Handling, ținând seama de considerentele sociale și de obligația ca SEA să continue să asigure furnizarea de servicii de handling la sol în aeroporturile din Milano.

*1

| (57) | La 26 august 2014, consiliul de administrație al Airport Handling a aprobat un act adițional la actul fiduciar. Actul adițional prevede că Airport Handling ar urma să emită 20 000 de instrumente de capital participative – SFP-uri (strumenti finanziari partecipativi) în temeiul articolului 2346 alineatul (6) din Codul civil italian (10), cu o valoare nominală de 1 000 EUR fiecare, care urmează să fie propuse societății SEA. Actul adițional a fost semnat în ziua următoare. |
| --- | --- |

(57)

La 26 august 2014, consiliul de administrație al Airport Handling a aprobat un act adițional la actul fiduciar. Actul adițional prevede că Airport Handling ar urma să emită 20 000 de instrumente de capital participative – SFP-uri (strumenti finanziari partecipativi) în temeiul articolului 2346 alineatul (6) din Codul civil italian (10), cu o valoare nominală de 1 000 EUR fiecare, care urmează să fie propuse societății SEA. Actul adițional a fost semnat în ziua următoare.

strumenti finanziari partecipativi)

10

| (58) | La 27 august 2014, adunarea acționarilor Airport Handling (11) a decis să majoreze capitalul Airport Handling de la 1,3 milioane EUR la 5 milioane EUR, subscris și plătit de către SEA. |
| --- | --- |

(58)

La 27 august 2014, adunarea acționarilor Airport Handling (11) a decis să majoreze capitalul Airport Handling de la 1,3 milioane EUR la 5 milioane EUR, subscris și plătit de către SEA.

11

| (59) | În aceeași zi, SEA a transferat trustului întreaga participare a Airport Handling și a numit un mandatar, și anume Crowe Horwath Trustee Services („mandatarul”) pentru a gestiona Airport Handling. |
| --- | --- |

(59)

În aceeași zi, SEA a transferat trustului întreaga participare a Airport Handling și a numit un mandatar, și anume Crowe Horwath Trustee Services („mandatarul”) pentru a gestiona Airport Handling.

| (60) | La 27 august 2014, mandatarul a numit un nou consiliu de administrație al Airport Handling. SEA [...] (*1) membri ai personalului de conducere [...] (*1), din cinci, [...] (*1). Potrivit Italiei, ambii își desfășoară activitatea în interesul exclusiv al Airport Handling, pe baza unui contract de detașare din partea societății-mamă SEA. |
| --- | --- |

(60)

La 27 august 2014, mandatarul a numit un nou consiliu de administrație al Airport Handling. SEA [...] (*1) membri ai personalului de conducere [...] (*1), din cinci, [...] (*1). Potrivit Italiei, ambii își desfășoară activitatea în interesul exclusiv al Airport Handling, pe baza unui contract de detașare din partea societății-mamă SEA.

*1

*1

*1

| (61) | Tot la 27 august 2014, după delegarea participației SEA la trust, adunarea acționarilor (12) Airport Handling a stabilit conversia Airport Handling dintr-o o societate cu răspundere limitată (S.R.L.) într-o societate pe acțiuni (S.p.A) și emiterea a 20 000 de SFP-uri, oferite pentru subscriere întreprinderii SEA la un preț de 1 000 EUR fiecare. SFP-urile au fost subscrise și plătite de către SEA în următoarea zi, majorând astfel capitalul Airport Handling la un total de 25 de milioane EUR (5 milioane EUR capital social și 20 de milioane EUR sub formă de SFP-uri). |
| --- | --- |

(61)

Tot la 27 august 2014, după delegarea participației SEA la trust, adunarea acționarilor (12) Airport Handling a stabilit conversia Airport Handling dintr-o o societate cu răspundere limitată (S.R.L.) într-o societate pe acțiuni (S.p.A) și emiterea a 20 000 de SFP-uri, oferite pentru subscriere întreprinderii SEA la un preț de 1 000 EUR fiecare. SFP-urile au fost subscrise și plătite de către SEA în următoarea zi, majorând astfel capitalul Airport Handling la un total de 25 de milioane EUR (5 milioane EUR capital social și 20 de milioane EUR sub formă de SFP-uri).

12

S.R.L.

S.p.A

2.4.   Tentativa de vânzare a activelor SEAH; contractul de închiriere cu Airport Handling

Tentativa de vânzare a activelor SEAH; contractul de închiriere cu Airport Handling

| (62) | La 12 noiembrie 2014, lichidatorul a lansat o cerere de exprimare a interesului față de achiziționarea activelor SEAH; cererea a fost publicată în suplimentul la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene:


  „Italia – Milano: Vânzarea de echipamente care cuprind, cu titlu informativ: încărcătoare, transportatoare, platforme de ridicare, motostivuitor, benzi transportatoare mobile, scări remorcate, tractoare electrice/diesel/hibride, cilindre, generatoare, unități de aer condiționat, compresoare, cărucioare pentru bagaje/mărfuri 2014/S218-385934 – Cerere de exprimare a interesului”
   (13). În sensul cererii de exprimare a interesului, activele au fost grupate în nouă loturi. |
| --- | --- |

(62)

La 12 noiembrie 2014, lichidatorul a lansat o cerere de exprimare a interesului față de achiziționarea activelor SEAH; cererea a fost publicată în suplimentul la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene:

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene:

„Italia – Milano: Vânzarea de echipamente care cuprind, cu titlu informativ: încărcătoare, transportatoare, platforme de ridicare, motostivuitor, benzi transportatoare mobile, scări remorcate, tractoare electrice/diesel/hibride, cilindre, generatoare, unități de aer condiționat, compresoare, cărucioare pentru bagaje/mărfuri 2014/S218-385934 – Cerere de exprimare a interesului”
   (13). În sensul cererii de exprimare a interesului, activele au fost grupate în nouă loturi.

–

13

| (63) | SEAH a contractat Istituto del Marchio di Qualità S.p.A. („IMQ”) pentru a efectua o evaluare cuprinzătoare a activelor SEAH și, pe această bază, pentru a determina taxa de închiriere a echipamentelor de handling la sol ale SEAH, precum și prețul de vânzare a activelor. IMQ a emis două rapoarte: la 25 iunie 2014, referitor la taxa de închiriere; la 16 octombrie 2014, referitor la diviziunea activelor pe loturi pentru vânzare. Conform IMQ, valoarea estimată a activelor se înțelege ca fiind valoarea probabilă de piață pe care activele având caracteristici tehnice, performanță, stare de întreținere și depozitare, utilizare și vârstă similare le-ar avea în termeni monetari. |
| --- | --- |

(63)

SEAH a contractat Istituto del Marchio di Qualità S.p.A. („IMQ”) pentru a efectua o evaluare cuprinzătoare a activelor SEAH și, pe această bază, pentru a determina taxa de închiriere a echipamentelor de handling la sol ale SEAH, precum și prețul de vânzare a activelor. IMQ a emis două rapoarte: la 25 iunie 2014, referitor la taxa de închiriere; la 16 octombrie 2014, referitor la diviziunea activelor pe loturi pentru vânzare. Conform IMQ, valoarea estimată a activelor se înțelege ca fiind valoarea probabilă de piață pe care activele având caracteristici tehnice, performanță, stare de întreținere și depozitare, utilizare și vârstă similare le-ar avea în termeni monetari.

Istituto del Marchio di Qualità S.p.A.

| (64) | Data-limită de depunere a ofertelor pentru cele nouă loturi de vânzare a fost stabilit pentru 26 ianuarie 2015. |
| --- | --- |

(64)

Data-limită de depunere a ofertelor pentru cele nouă loturi de vânzare a fost stabilit pentru 26 ianuarie 2015.

| (65) | IMQ a propus ca taxă pentru închirierea de echipamente de handling la sol ale SEAH suma de [...] (*1) EUR pe semestru ([...] (*1) EUR pe an). |
| --- | --- |

(65)

IMQ a propus ca taxă pentru închirierea de echipamente de handling la sol ale SEAH suma de [...] (*1) EUR pe semestru ([...] (*1) EUR pe an).

*1

*1

| (66) | La 1 septembrie 2014, SEAH și Airport Handling au încheiat un contract de închiriere prin care Airport Handling ar închiria echipamentul de handling la sol al SEAH pentru o taxă de [...] (*1) EUR, și anume suma propusă de IMQ. Contractul de închiriere era prevăzut să expire la 31 august 2015. |
| --- | --- |

(66)

La 1 septembrie 2014, SEAH și Airport Handling au încheiat un contract de închiriere prin care Airport Handling ar închiria echipamentul de handling la sol al SEAH pentru o taxă de [...] (*1) EUR, și anume suma propusă de IMQ. Contractul de închiriere era prevăzut să expire la 31 august 2015.

*1

| (67) | Pentru a confirma corectitudinea procesului de evaluare desfășurat de IMQ, la 1 septembrie 2014 Airport Handling și SEAH au contractat un al doilea expert independent, firma de consultanți financiari în afaceri Ernst & Young („E & Y”) în vederea reevaluării taxei de închiriere. În acest context, SEAH și Airport Handling au stabilit prin contract că, în cazul în care a doua evaluare va concluziona că valoarea de piață a deviat cel puțin cu [...] (*1) % din nivelul stabilit de IMQ, taxa contractuală va fi ajustată în mod corespunzător, cu efect retroactiv. |
| --- | --- |

(67)

Pentru a confirma corectitudinea procesului de evaluare desfășurat de IMQ, la 1 septembrie 2014 Airport Handling și SEAH au contractat un al doilea expert independent, firma de consultanți financiari în afaceri Ernst & Young („E & Y”) în vederea reevaluării taxei de închiriere. În acest context, SEAH și Airport Handling au stabilit prin contract că, în cazul în care a doua evaluare va concluziona că valoarea de piață a deviat cel puțin cu [...] (*1) % din nivelul stabilit de IMQ, taxa contractuală va fi ajustată în mod corespunzător, cu efect retroactiv.

Ernst & Young

*1

| (68) | La 15 octombrie 2014, E&Y și-a prezentat raportul și a stabilit rata pieței pentru închirierea activelor SEAH la [...] (*1) EUR per an. La 25 octombrie 2014, Airport Handling și SEAH au convenit să extindă analiza efectuată de E & Y și le-au încredințat acestora sarcina de a analiza condițiile reale de funcționare și starea fizică a activelor (într-o primă fază, E & Y și-a întemeiat evaluarea pe o verificare fizică a activelor pe baza unui eșantion). Analiza a arătat că o serie de mașini și echipamente nu erau adecvate pentru utilizare luând în considerare durata scurtă a închirierii și costurile ridicate ale reparațiilor necesare având în vedere natura depășită a multor piese de echipament. Potrivit trustului, la data la care acesta și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii din 2014, SEAH și Airport Handling aveau în vedere o soluție pentru a evita litigiile. În consecință, taxa de închiriere a fost ajustată retroactiv la [...] (*1) EUR pe an. |
| --- | --- |

(68)

La 15 octombrie 2014, E&Y și-a prezentat raportul și a stabilit rata pieței pentru închirierea activelor SEAH la [...] (*1) EUR per an. La 25 octombrie 2014, Airport Handling și SEAH au convenit să extindă analiza efectuată de E & Y și le-au încredințat acestora sarcina de a analiza condițiile reale de funcționare și starea fizică a activelor (într-o primă fază, E & Y și-a întemeiat evaluarea pe o verificare fizică a activelor pe baza unui eșantion). Analiza a arătat că o serie de mașini și echipamente nu erau adecvate pentru utilizare luând în considerare durata scurtă a închirierii și costurile ridicate ale reparațiilor necesare având în vedere natura depășită a multor piese de echipament. Potrivit trustului, la data la care acesta și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii din 2014, SEAH și Airport Handling aveau în vedere o soluție pentru a evita litigiile. În consecință, taxa de închiriere a fost ajustată retroactiv la [...] (*1) EUR pe an.

*1

*1

| (69) | La 26 noiembrie 2014, consiliul de administrație al Airport Handling a decis să demareze procedura de licitație publică pentru achiziționarea de noi echipamente de pe piață. La 11 februarie 2015, ca urmare a respectivei proceduri de licitație, Airport Handling a înlocuit aproximativ [...] (*1) % din echipamentele sale prin activele cumpărate de pe piață, cu un cost de aproximativ [...] (*1) EUR. Potrivit autorităților italiene, Airport Handling a finanțat această achiziție exclusiv prin intermediul resurselor proprii. |
| --- | --- |

(69)

La 26 noiembrie 2014, consiliul de administrație al Airport Handling a decis să demareze procedura de licitație publică pentru achiziționarea de noi echipamente de pe piață. La 11 februarie 2015, ca urmare a respectivei proceduri de licitație, Airport Handling a înlocuit aproximativ [...] (*1) % din echipamentele sale prin activele cumpărate de pe piață, cu un cost de aproximativ [...] (*1) EUR. Potrivit autorităților italiene, Airport Handling a finanțat această achiziție exclusiv prin intermediul resurselor proprii.

*1

*1

| (70) | La 9 februarie 2015, licitația pentru vânzarea activelor SEAH a fost declarată nereușită, întrucât niciun ofertant nu și-a exprimat interesul pentru achiziționarea niciunuia dintre loturi. |
| --- | --- |

(70)

La 9 februarie 2015, licitația pentru vânzarea activelor SEAH a fost declarată nereușită, întrucât niciun ofertant nu și-a exprimat interesul pentru achiziționarea niciunuia dintre loturi.

| (71) | La 26 februarie 2015, SEAH a primit prima notificare din partea Airport Handling, prin care aceasta din urmă și-a exprimat interesul față de achiziționarea a șase dintre cele nouă loturi. La 3 iunie 2015, Airport Handling și-a reînnoit notificarea interesului. La 18 septembrie 2015, [...] (*1) au fost vândute societății Airport Handling la prețul menționat în procedura inițială de licitație, și anume [...] (*1) EUR. |
| --- | --- |

(71)

La 26 februarie 2015, SEAH a primit prima notificare din partea Airport Handling, prin care aceasta din urmă și-a exprimat interesul față de achiziționarea a șase dintre cele nouă loturi. La 3 iunie 2015, Airport Handling și-a reînnoit notificarea interesului. La 18 septembrie 2015, [...] (*1) au fost vândute societății Airport Handling la prețul menționat în procedura inițială de licitație, și anume [...] (*1) EUR.

*1

*1

2.5.   Vânzarea unei participații minoritare la Airport Handling

Vânzarea unei participații minoritare la Airport Handling

| (72) | Astfel cum a fost prevăzut în actul fiduciar, mandatarul a inițiat procedura de vânzare a unei cote minoritare din capitalul Airport Handling. |
| --- | --- |

(72)

Astfel cum a fost prevăzut în actul fiduciar, mandatarul a inițiat procedura de vânzare a unei cote minoritare din capitalul Airport Handling.

| (73) | În acest scop, mandatarul a numit, la 27 ianuarie 2015, filiala italiană a BNP Paribas în calitate de consilier financiar în ceea ce privește vânzarea a „cel puțin 30 %” din capitalul social al Airport Handling unor investitori terți. Autoritățile italiene au indicat că BNP Paribas, în calitatea sa de consilier financiar, a organizat procesul de vânzare în condiții de independență totală. BNP Paribas a programat următoarele faze ale vânzării: 1. evaluare preliminară; 2. organizarea tranzacției; 3. încheierea tranzacției. |
| --- | --- |

(73)

În acest scop, mandatarul a numit, la 27 ianuarie 2015, filiala italiană a BNP Paribas în calitate de consilier financiar în ceea ce privește vânzarea a „cel puțin 30 %” din capitalul social al Airport Handling unor investitori terți. Autoritățile italiene au indicat că BNP Paribas, în calitatea sa de consilier financiar, a organizat procesul de vânzare în condiții de independență totală. BNP Paribas a programat următoarele faze ale vânzării: 1. evaluare preliminară; 2. organizarea tranzacției; 3. încheierea tranzacției.

BNP Paribas

| (74) | Cinci investitori interesați au prezentat oferte cu caracter neobligatoriu pentru achiziționarea a [...] (*1)-[...] (*1)% din acțiunile Airport Handling: [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1). |
| --- | --- |

(74)

Cinci investitori interesați au prezentat oferte cu caracter neobligatoriu pentru achiziționarea a [...] (*1)-[...] (*1)% din acțiunile Airport Handling: [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (75) | Conform proiectului de contract de vânzare furnizat de Italia, pentru a permite investitorului să dețină controlul operațional al Airport Handling, mandatarul se angajează ca, pe întreaga perioadă până la expirarea perioadei de așteptare (14), să acorde investitorului dreptul de a numi majoritatea, și anume trei dintre cei cinci membri ai consiliului de administrație, printre care directorul general executiv al societății, în timp ce președintele Consiliului de administrație va fi numit de adunarea acționarilor. |
| --- | --- |

(75)

Conform proiectului de contract de vânzare furnizat de Italia, pentru a permite investitorului să dețină controlul operațional al Airport Handling, mandatarul se angajează ca, pe întreaga perioadă până la expirarea perioadei de așteptare (14), să acorde investitorului dreptul de a numi majoritatea, și anume trei dintre cei cinci membri ai consiliului de administrație, printre care directorul general executiv al societății, în timp ce președintele Consiliului de administrație va fi numit de adunarea acționarilor.

14

| (76) | La 21 septembrie 2015, mandatarul a semnat un acord cadru de investiții având caracter obligatoriu cu D’Nata, pentru vânzarea a [...] (*1) % din acțiunile Airport Handling. În temeiul respectivului acord, se aplică următoarele aranjamente: |
| --- | --- |

(76)

La 21 septembrie 2015, mandatarul a semnat un acord cadru de investiții având caracter obligatoriu cu D’Nata, pentru vânzarea a [...] (*1) % din acțiunile Airport Handling. În temeiul respectivului acord, se aplică următoarele aranjamente:

*1

| (77) | Investiție inițială: După ce autoritățile de control al fuziunii au aprobat achiziția, D’Nata achiziționează [...] (*1) % din acțiunile Airport Handling cu dreptul de a numi majoritatea membrilor consiliului de administrație și directorul general executiv. Obiectivul acestui acord era ca D’Nata, deși un acționar minoritar, să se afle, de fapt, în poziția unui acționar care deține controlul. |
| --- | --- |

(77)

Investiție inițială: După ce autoritățile de control al fuziunii au aprobat achiziția, D’Nata achiziționează [...] (*1) % din acțiunile Airport Handling cu dreptul de a numi majoritatea membrilor consiliului de administrație și directorul general executiv. Obiectivul acestui acord era ca D’Nata, deși un acționar minoritar, să se afle, de fapt, în poziția unui acționar care deține controlul.

*1

| (78) | Investiții suplimentare: În temeiul unui acord cu opțiune de cumpărare, D’Nata are dreptul de a achiziționa suplimentar [...] (*1) % din acțiunile Airport Handling. O anume „opțiune de vânzare a ajutorului de stat” stipulează că D’Nata are dreptul să revândă partea sa în valoare de [...] (*1) % din acțiuni pentru prețul inițial de achiziție ajustat, în cazul în care Comisia adoptă o decizie negativă sau dacă la 18 luni de la finalizarea investiției inițiale, procedura privind ajutorul de stat se află în continuare în așteptare. |
| --- | --- |

(78)

Investiții suplimentare: În temeiul unui acord cu opțiune de cumpărare, D’Nata are dreptul de a achiziționa suplimentar [...] (*1) % din acțiunile Airport Handling. O anume „opțiune de vânzare a ajutorului de stat” stipulează că D’Nata are dreptul să revândă partea sa în valoare de [...] (*1) % din acțiuni pentru prețul inițial de achiziție ajustat, în cazul în care Comisia adoptă o decizie negativă sau dacă la 18 luni de la finalizarea investiției inițiale, procedura privind ajutorul de stat se află în continuare în așteptare.

*1

*1

| (79) | La 8 februarie 2016, autoritatea de concurență din Italia, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, a aprobat achiziția controlului exclusiv al Airport Handling de către D’Nata în temeiul legislației italiene privind controlul fuziunilor. Mandatarul a informat Comisia că, în urma acestei aprobări, ar demara împreună cu D’Nata încheierea investiției la 8 martie 2016. |
| --- | --- |

(79)

La 8 februarie 2016, autoritatea de concurență din Italia, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, a aprobat achiziția controlului exclusiv al Airport Handling de către D’Nata în temeiul legislației italiene privind controlul fuziunilor. Mandatarul a informat Comisia că, în urma acestei aprobări, ar demara împreună cu D’Nata încheierea investiției la 8 martie 2016.

Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato,

2.6.   Planul de afaceri pentru perioada 2014-2017

Planul de afaceri pentru perioada 2014-2017

2.6.1.   Planul de afaceri din 14 noiembrie 2013

Planul de afaceri din 14 noiembrie 2013

| (80) | În cursul etapei preliminare de investigare, Italia a furnizat planul de afaceri al Airport Handling pentru perioada 2014-2017, datat 14 noiembrie 2013 („planul de afaceri din noiembrie 2013”), pentru a dovedi că investițiile SEA în capitalul societății Airport Handling respectau principiul investitorului în economia de piață. Principalele elemente ale acestui plan sunt rezumate mai jos: |
| --- | --- |

(80)

În cursul etapei preliminare de investigare, Italia a furnizat planul de afaceri al Airport Handling pentru perioada 2014-2017, datat 14 noiembrie 2013 („planul de afaceri din noiembrie 2013”), pentru a dovedi că investițiile SEA în capitalul societății Airport Handling respectau principiul investitorului în economia de piață. Principalele elemente ale acestui plan sunt rezumate mai jos:

| (81) | Planul de afaceri se concentrează asupra serviciilor la sol (15) și pentru pasageri (16), care reprezintă partea principală a activității Airport Handling. Cota de piață globală a societății atât în aeroportul din Malpensa, cât și în cel din Linate era preconizată a fi de [50-70] (*1) % și, respectiv, [50-70] (*1) % în al doilea semestru al anului 2014 și a crește la [60-80] (*1) % și, respectiv, [60-80] (*1) % până în 2017. |
| --- | --- |

(81)

Planul de afaceri se concentrează asupra serviciilor la sol (15) și pentru pasageri (16), care reprezintă partea principală a activității Airport Handling. Cota de piață globală a societății atât în aeroportul din Malpensa, cât și în cel din Linate era preconizată a fi de [50-70] (*1) % și, respectiv, [50-70] (*1) % în al doilea semestru al anului 2014 și a crește la [60-80] (*1) % și, respectiv, [60-80] (*1) % până în 2017.

15

16

*1

*1

*1

*1

| (82) | Proiecțiile elaborate în cadrul planului descriu creșterea veniturilor din exploatare pe baza creșterii preconizate a cotei de piață. Veniturile totale au fost preconizate să crească de la [...] (*1) EUR pentru al doilea semestru al anului 2014 la [...] (*1) EUR în 2017, pe baza unei creșteri anuale preconizate de [...] (*1)-[...] (*1) % a traficului de pasageri în perioada 2014-2017. |
| --- | --- |

(82)

Proiecțiile elaborate în cadrul planului descriu creșterea veniturilor din exploatare pe baza creșterii preconizate a cotei de piață. Veniturile totale au fost preconizate să crească de la [...] (*1) EUR pentru al doilea semestru al anului 2014 la [...] (*1) EUR în 2017, pe baza unei creșteri anuale preconizate de [...] (*1)-[...] (*1) % a traficului de pasageri în perioada 2014-2017.

*1

*1

*1

*1

| (83) | Efectivele medii au fost preconizate să crească de la [...] (*1) ENI în 2014 la [...] (*1) ENI în 2017, din cauza unei creșteri a numărului de contracte cu durată determinată. Costurile forței de muncă au fost estimate la aproximativ [...] (*1) % din costurile totale de exploatare. SEA ar crește productivitatea cu 12 % în perioada de referință, cu ajutorul a trei factori principali:






  — | creșteri în eficiență la înființarea Airport Handling (ajustarea cotei contractelor cu durată determinată și a contractelor cu normă parțială de lucru; o mai bună definiție a programului de lucru; ajustarea structurii organizaționale pentru a folosi resursele în mod eficace prin utilizarea restricționată a lucrătorilor sezonieri; maximizarea capacității forței de muncă existente); |
| --- | --- | --- |

(83)

Efectivele medii au fost preconizate să crească de la [...] (*1) ENI în 2014 la [...] (*1) ENI în 2017, din cauza unei creșteri a numărului de contracte cu durată determinată. Costurile forței de muncă au fost estimate la aproximativ [...] (*1) % din costurile totale de exploatare. SEA ar crește productivitatea cu 12 % în perioada de referință, cu ajutorul a trei factori principali:

*1

*1

*1

—

creșteri în eficiență la înființarea Airport Handling (ajustarea cotei contractelor cu durată determinată și a contractelor cu normă parțială de lucru; o mai bună definiție a programului de lucru; ajustarea structurii organizaționale pentru a folosi resursele în mod eficace prin utilizarea restricționată a lucrătorilor sezonieri; maximizarea capacității forței de muncă existente);

| — | economiile de scară care rezultă din creșterea traficului; |
| --- | --- |

—

economiile de scară care rezultă din creșterea traficului;

| — | ajustări structurale în procesele comerciale (o mai bună planificare și organizare a muncii, investițiile în soluții tehnice pentru a permite automatizarea totală sau parțială a anumitor activități; corelarea cheltuielilor pentru forța de muncă cu produsele și rezultatele comerciale). |
| --- | --- |

—

ajustări structurale în procesele comerciale (o mai bună planificare și organizare a muncii, investițiile în soluții tehnice pentru a permite automatizarea totală sau parțială a anumitor activități; corelarea cheltuielilor pentru forța de muncă cu produsele și rezultatele comerciale).

| (84) | Cheltuielile inițiale de înființare pentru renegocierea contractelor cu clienți și furnizori, acorduri privind forța de muncă, recrutare, elaborarea de proceduri organizaționale/administrative/operaționale, costuri juridice, taxe bancare, consultanță și achiziționarea de produse mici și bunuri diverse au fost preconizate a se ridica la [...] (*1) EUR. |
| --- | --- |

(84)

Cheltuielile inițiale de înființare pentru renegocierea contractelor cu clienți și furnizori, acorduri privind forța de muncă, recrutare, elaborarea de proceduri organizaționale/administrative/operaționale, costuri juridice, taxe bancare, consultanță și achiziționarea de produse mici și bunuri diverse au fost preconizate a se ridica la [...] (*1) EUR.

*1

| (85) | Costurile de înființare operaționale, și anume cheltuielile de capital necesare pentru ca Airport Handling să devină operațională au fost estimate la [...] (*1) EUR pentru achiziția de echipamente noi. Cu toate acestea, în scopul planului de afaceri din noiembrie 2013, s-a presupus că Airport Handling va achiziționa echipamente de manipulare la sol uzate estimate la [...] (*1) EUR. |
| --- | --- |

(85)

Costurile de înființare operaționale, și anume cheltuielile de capital necesare pentru ca Airport Handling să devină operațională au fost estimate la [...] (*1) EUR pentru achiziția de echipamente noi. Cu toate acestea, în scopul planului de afaceri din noiembrie 2013, s-a presupus că Airport Handling va achiziționa echipamente de manipulare la sol uzate estimate la [...] (*1) EUR.

*1

*1

| (86) | Pentru a acoperi cheltuielile pentru toate costurile de înființare estimate, planul de afaceri prevede o majorare de capital în valoare de [...] (*1) EUR în [...] (*1). |
| --- | --- |

(86)

Pentru a acoperi cheltuielile pentru toate costurile de înființare estimate, planul de afaceri prevede o majorare de capital în valoare de [...] (*1) EUR în [...] (*1).

*1

*1

2.6.2.   Planul de afaceri din 6 august 2014

Planul de afaceri din 6 august 2014

| (87) | În decursul anchetei, Italia a prezentat o versiune revizuită a planului de afaceri pentru perioada 2014-2017, datat 6 august 2014 („planul de afaceri din august 2014”), astfel cum a fost aprobat de consiliul de administrație al Airport Handling la 26 august 2014. Conform informațiilor furnizate de către Italia, această revizuire era deja finalizată în luna iulie 2014. Principalele ipoteze ale planului respectiv sunt rezumate mai jos. |
| --- | --- |

(87)

În decursul anchetei, Italia a prezentat o versiune revizuită a planului de afaceri pentru perioada 2014-2017, datat 6 august 2014 („planul de afaceri din august 2014”), astfel cum a fost aprobat de consiliul de administrație al Airport Handling la 26 august 2014. Conform informațiilor furnizate de către Italia, această revizuire era deja finalizată în luna iulie 2014. Principalele ipoteze ale planului respectiv sunt rezumate mai jos.

| (88) | Cota de piață: În ceea ce privește [...] (*1), planul de afaceri din august 2014 preconizează o creștere ceva mai mică decât planul precedent, cu o cotă de piață de [70-80] (*1) % în [...] (*1), pe baza nivelurilor de trafic preconizate actualizate de [...] (*1), [...] (*1). |
| --- | --- |

(88)

Cota de piață: În ceea ce privește [...] (*1), planul de afaceri din august 2014 preconizează o creștere ceva mai mică decât planul precedent, cu o cotă de piață de [70-80] (*1) % în [...] (*1), pe baza nivelurilor de trafic preconizate actualizate de [...] (*1), [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

*1

| (89) | Prețuri: Prețurile unitare (per mișcare aeronavă) sunt mai ridicate decât cele estimate în planul de afaceri din noiembrie 2013 și sunt constante în termeni nominali pe întreaga perioadă 2014-2017. |
| --- | --- |

(89)

Prețuri: Prețurile unitare (per mișcare aeronavă) sunt mai ridicate decât cele estimate în planul de afaceri din noiembrie 2013 și sunt constante în termeni nominali pe întreaga perioadă 2014-2017.

| (90) | Costuri cu personalul: Costurile cu personalul estimate în planul de afaceri din august 2014 sunt ușor mai ridicate decât cele preconizate în planul de afaceri din noiembrie 2013 și sunt cuprinse între [...] și [...] (*1) % din costurile de exploatare. Această creștere se datorează [...] (*1). |
| --- | --- |

(90)

Costuri cu personalul: Costurile cu personalul estimate în planul de afaceri din august 2014 sunt ușor mai ridicate decât cele preconizate în planul de afaceri din noiembrie 2013 și sunt cuprinse între [...] și [...] (*1) % din costurile de exploatare. Această creștere se datorează [...] (*1).

*1

*1

| (91) | Alte costuri luate în considerare au fost costuri externe, amortizări și provizioane, care reprezentau împreună aproximativ [...] (*1) % din costurile totale de exploatare, precum și costurile reglementate (aproximativ [...] (*1) %) din serviciile pe care SEA le furnizează societății Airport Handling pentru utilizarea în comun a infrastructurilor aeroportuare, (în special [...] (*1)). Planul de afaceri din august 2014 estimează că [...] (*1) EUR ar trebui să fie investiți pentru achiziționarea de echipamente, din care [...] (*1) % pentru achiziționarea de echipamente noi și [...] (*1) % pentru achiziționarea de vehicule de ocazie de pe piață. Aceste cifre s-au bazat pe ofertele unor potențiali furnizori primite de Airport Handling în martie 2014. |
| --- | --- |

(91)

Alte costuri luate în considerare au fost costuri externe, amortizări și provizioane, care reprezentau împreună aproximativ [...] (*1) % din costurile totale de exploatare, precum și costurile reglementate (aproximativ [...] (*1) %) din serviciile pe care SEA le furnizează societății Airport Handling pentru utilizarea în comun a infrastructurilor aeroportuare, (în special [...] (*1)). Planul de afaceri din august 2014 estimează că [...] (*1) EUR ar trebui să fie investiți pentru achiziționarea de echipamente, din care [...] (*1) % pentru achiziționarea de echipamente noi și [...] (*1) % pentru achiziționarea de vehicule de ocazie de pe piață. Aceste cifre s-au bazat pe ofertele unor potențiali furnizori primite de Airport Handling în martie 2014.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (92) | La fel ca planul de afaceri din noiembrie 2013, planul de afaceri din august 2014 arată o reducere a costurilor de exploatare în raport cu structura costurilor SEAH, obținută în esență prin creșterea eficienței și reducerea personalului. |
| --- | --- |

(92)

La fel ca planul de afaceri din noiembrie 2013, planul de afaceri din august 2014 arată o reducere a costurilor de exploatare în raport cu structura costurilor SEAH, obținută în esență prin creșterea eficienței și reducerea personalului.

2.6.3.   Evaluările economice ale planului de afaceri

Evaluările economice ale planului de afaceri

2.6.3.1.   Raportul BCG

Raportul BCG

| (93) | Airport Handling a comandat firmei Boston Consulting Group o evaluare preliminară independentă a planului de afaceri pentru perioada 2014-2017 (denumită în continuare „raportul BCG”). BCG și-a prezentat raportul la 14 octombrie 2014. |
| --- | --- |

(93)

Airport Handling a comandat firmei Boston Consulting Group o evaluare preliminară independentă a planului de afaceri pentru perioada 2014-2017 (denumită în continuare „raportul BCG”). BCG și-a prezentat raportul la 14 octombrie 2014.

Boston Consulting Group

| (94) | Raportul BCG se bazează pe planul de afaceri aprobat la 26 august 2014, pe planul de afaceri întocmit în noiembrie 2013, pe propria experiența industrială și expertiză a BCG, precum și pe datele publice referitoare la evoluțiile pieței și principalii operatori de handling. |
| --- | --- |

(94)

Raportul BCG se bazează pe planul de afaceri aprobat la 26 august 2014, pe planul de afaceri întocmit în noiembrie 2013, pe propria experiența industrială și expertiză a BCG, precum și pe datele publice referitoare la evoluțiile pieței și principalii operatori de handling.

| (95) | În rezumat, BCG a evaluat următoarele ipoteze care stau la baza planului de afaceri: Perspective privind veniturile (pe baza potențialului estimat de creștere a traficului, creșterea estimată a volumelor manipulate de Airport Handling); costurile cu personalul (pe baza costurilor per ENI; câștiguri estimate din productivitate); investiții planificate (suma totală de [...] (*1) EUR). |
| --- | --- |

(95)

În rezumat, BCG a evaluat următoarele ipoteze care stau la baza planului de afaceri: Perspective privind veniturile (pe baza potențialului estimat de creștere a traficului, creșterea estimată a volumelor manipulate de Airport Handling); costurile cu personalul (pe baza costurilor per ENI; câștiguri estimate din productivitate); investiții planificate (suma totală de [...] (*1) EUR).

*1

| (96) | BCG și-a rezumat constatările după cum urmează: |
| --- | --- |

(96)

BCG și-a rezumat constatările după cum urmează:

| (97) | În esență, ipotezele privind volumele de trafic la nivelul SEA par a fi sustenabile și în concordanță cu dispozițiile adoptate de organizații importante, în special IATA și Eurocontrol. Cu toate acestea, BCG a remarcat că intenția de a menține în mod constant o combinație de transportatori constând în transportatori low-cost („LCC”) și așa-numitele companii aeriene istorice nu ar fi conformă cu evoluția istorică a combinației la terminalul Malpensa, unde, în ultimii patru ani, proporția de LCC ar fi crescut cu [...] (*1) puncte procentuale. În plus, o nouă reglementare națională (Decreto Linate) ar putea conduce la relocalizarea anumitor transportatori din Malpensa către Linate. |
| --- | --- |

(97)

În esență, ipotezele privind volumele de trafic la nivelul SEA par a fi sustenabile și în concordanță cu dispozițiile adoptate de organizații importante, în special IATA și Eurocontrol. Cu toate acestea, BCG a remarcat că intenția de a menține în mod constant o combinație de transportatori constând în transportatori low-cost („LCC”) și așa-numitele companii aeriene istorice nu ar fi conformă cu evoluția istorică a combinației la terminalul Malpensa, unde, în ultimii patru ani, proporția de LCC ar fi crescut cu [...] (*1) puncte procentuale. În plus, o nouă reglementare națională (Decreto Linate) ar putea conduce la relocalizarea anumitor transportatori din Malpensa către Linate.

IATA

Eurocontrol

*1

Decreto Linate

| (98) | Ipoteza privind posibila evoluție a volumelor manipulate de Airport Handling pare în mare măsură realizabilă deoarece, în primul rând, acordurile semnate cu noii transportatori la data la care BCG a elaborat raportul ar asigura o cotă de piață de [60-70] (*1) %; în al doilea rând, cota de piață țintă de [70-80] (*1) % pentru 2017 ar fi sustenabilă luând în considerare dinamica competitivă actuală din cadrul sectorului, precum și cota de piață istorică a SEAH de [70-80] (*1) %. |
| --- | --- |

(98)

Ipoteza privind posibila evoluție a volumelor manipulate de Airport Handling pare în mare măsură realizabilă deoarece, în primul rând, acordurile semnate cu noii transportatori la data la care BCG a elaborat raportul ar asigura o cotă de piață de [60-70] (*1) %; în al doilea rând, cota de piață țintă de [70-80] (*1) % pentru 2017 ar fi sustenabilă luând în considerare dinamica competitivă actuală din cadrul sectorului, precum și cota de piață istorică a SEAH de [70-80] (*1) %.

*1

*1

*1

| (99) | Potrivit BCG, ipotezele privind veniturile din servicii pentru administratorul aeroportului par a fi fost urmărite, în linii mari, în cadrul negocierilor în curs de desfășurare cu SEA. Cu toate acestea, BCG nu a putut evalua veniturile preconizate în ultimul an al planului (2017), dată fiind durata presupusă a contractului de doi ani. |
| --- | --- |

(99)

Potrivit BCG, ipotezele privind veniturile din servicii pentru administratorul aeroportului par a fi fost urmărite, în linii mari, în cadrul negocierilor în curs de desfășurare cu SEA. Cu toate acestea, BCG nu a putut evalua veniturile preconizate în ultimul an al planului (2017), dată fiind durata presupusă a contractului de doi ani.

| (100) | Ipotezele privind creșterea costurilor unitare medii cu personalul de [...] (*1) % pe an din 2014 până în 2017 ar fi aliniate, în linii mari, la acordul semnat între Asociația italiană a operatorilor aeroportuari, Assaeroporti și sindicate în octombrie 2014. |
| --- | --- |

(100)

Ipotezele privind creșterea costurilor unitare medii cu personalul de [...] (*1) % pe an din 2014 până în 2017 ar fi aliniate, în linii mari, la acordul semnat între Asociația italiană a operatorilor aeroportuari, Assaeroporti și sindicate în octombrie 2014.

*1

| (101) | Îmbunătățirea cu [...] (*1) % în ceea ce privește productivitatea resurselor pare să fie în mare măsură durabilă, în primul rând deoarece creșterea productivității cu [...] (*1) % era deja realizată la data întocmirii raportului și, în al doilea rând, deoarece restul de [...] (*1) % pare a fi rezonabil, având în vedere pârghiile organizaționale actuale și stadiul tehnic al punerii în aplicare. |
| --- | --- |

(101)

Îmbunătățirea cu [...] (*1) % în ceea ce privește productivitatea resurselor pare să fie în mare măsură durabilă, în primul rând deoarece creșterea productivității cu [...] (*1) % era deja realizată la data întocmirii raportului și, în al doilea rând, deoarece restul de [...] (*1) % pare a fi rezonabil, având în vedere pârghiile organizaționale actuale și stadiul tehnic al punerii în aplicare.

*1

*1

*1

| (102) | De asemenea, BCG a considerat că bugetul pentru investiții de [...] (*1) EUR pare în mare parte conform cu achiziționarea unei flote noi, constând în principal în vehicule noi (95 %), astfel cum arată valorile detaliate ale achiziției indicate în ofertele primite de Airport Handling în martie 2014. |
| --- | --- |

(102)

De asemenea, BCG a considerat că bugetul pentru investiții de [...] (*1) EUR pare în mare parte conform cu achiziționarea unei flote noi, constând în principal în vehicule noi (95 %), astfel cum arată valorile detaliate ale achiziției indicate în ofertele primite de Airport Handling în martie 2014.

*1

| (103) | BCG a considerat, pe scurt, că marja de profit prevăzută în planul de afaceri din 2017 ([...] (*1) %, [...] (*1) EUR) pare, în linii mari, în concordanță cu, sau puțin sub rentabilitatea medie a unui eșantion semnificativ de alte societăți europene care operează în sectorul privat și în cel public (pe baza comparației cu Portway, Acciona, Aviapartner, Fraport și ATA-Handling). Cu toate acestea, BCG a indicat faptul că evoluția reală a mixului de trafic, precum și impactul posibil al unui nou regulament privind Linate (Decreto Linate) ar putea conduce la scăderea traficului pe Malpensa. |
| --- | --- |

(103)

BCG a considerat, pe scurt, că marja de profit prevăzută în planul de afaceri din 2017 ([...] (*1) %, [...] (*1) EUR) pare, în linii mari, în concordanță cu, sau puțin sub rentabilitatea medie a unui eșantion semnificativ de alte societăți europene care operează în sectorul privat și în cel public (pe baza comparației cu Portway, Acciona, Aviapartner, Fraport și ATA-Handling). Cu toate acestea, BCG a indicat faptul că evoluția reală a mixului de trafic, precum și impactul posibil al unui nou regulament privind Linate (Decreto Linate) ar putea conduce la scăderea traficului pe Malpensa.

*1

*1

Portway, Acciona, Aviapartner, Fraport

ATA-Handling)

Decreto Linate

2.6.3.2.   Raportul Brattle

Raportul Brattle

| (104) | SEA a comandat firmei Brattle Group o analiză a injecției de capital propriu din partea SEA în Airport Handling, în special o analiză a faptului dacă investițiile au respectat principiul investitorului în economia de piață. Brattle și-a prezentat raportul la 30 martie 2015. |
| --- | --- |

(104)

SEA a comandat firmei Brattle Group o analiză a injecției de capital propriu din partea SEA în Airport Handling, în special o analiză a faptului dacă investițiile au respectat principiul investitorului în economia de piață. Brattle și-a prezentat raportul la 30 martie 2015.

Brattle Group

| (105) | Conform raportului Brattle, analiza se bazează pe elemente care erau cunoscute de către SEA la momentul luării deciziei de a investi în Airport Handling, precum și pe datele publice privind poziția concurențială a SEA. Conform raportului Brattle, ipotezele din planul de afaceri din noiembrie 2013 sunt cele mai relevante pentru testul investitorului în economia de piață, întrucât acestea reprezintă baza pe care SEA a realizat investiția (17). |
| --- | --- |

(105)

Conform raportului Brattle, analiza se bazează pe elemente care erau cunoscute de către SEA la momentul luării deciziei de a investi în Airport Handling, precum și pe datele publice privind poziția concurențială a SEA. Conform raportului Brattle, ipotezele din planul de afaceri din noiembrie 2013 sunt cele mai relevante pentru testul investitorului în economia de piață, întrucât acestea reprezintă baza pe care SEA a realizat investiția (17).

17

| (106) | Conform raportului Brattle, îndoiala formulată de Comisie în decizia de inițiere a procedurii din 2014, și anume că planul de afaceri al Airport Handling a fost excesiv de optimist, poate fi depășită având în vedere că principalele ipoteze ale planului de afaceri au fost transpuse în practică. În special, cota de piață a Airport Handling în 2014 a depășit previziunile planului de afaceri din noiembrie 2013. |
| --- | --- |

(106)

Conform raportului Brattle, îndoiala formulată de Comisie în decizia de inițiere a procedurii din 2014, și anume că planul de afaceri al Airport Handling a fost excesiv de optimist, poate fi depășită având în vedere că principalele ipoteze ale planului de afaceri au fost transpuse în practică. În special, cota de piață a Airport Handling în 2014 a depășit previziunile planului de afaceri din noiembrie 2013.

| (107) | Conform raportului Brattle, prețurile unitare (tarifele practicate de Airport Handling pentru fiecare mișcare a aeronavei) prezentate în planul de afaceri din august 2014 se bazează pe contractele deja încheiate cu alte companii aeriene, fiind în medie de [...] (*1) EUR, ceea ce depășește prețul estimat în planul de afaceri din noiembrie 2013, care variază de la [...] (*1) EUR în 2014 la [...] (*1) EUR în 2017. Aceasta a determinat experții să ajungă la următoarele concluzii: În primul rând, prețurile de piață din planul de afaceri din august 2014 sunt mai aproape de procesul real obținut, întrucât acestea s-au bazat pe contractele încheiate. În al doilea rând, planul de afaceri din noiembrie 2013, pe care SEA și-a bazat decizia de investiții, a subestimat efectiv prețul pieței pe care putea să îl perceapă Airport Handling. În al treilea rând, aceasta confirmă faptul că prețurile pieței din planul de afaceri din noiembrie 2013 nu numai că au fost rezonabile, ci au fost, în realitate, prea scăzute. |
| --- | --- |

(107)

Conform raportului Brattle, prețurile unitare (tarifele practicate de Airport Handling pentru fiecare mișcare a aeronavei) prezentate în planul de afaceri din august 2014 se bazează pe contractele deja încheiate cu alte companii aeriene, fiind în medie de [...] (*1) EUR, ceea ce depășește prețul estimat în planul de afaceri din noiembrie 2013, care variază de la [...] (*1) EUR în 2014 la [...] (*1) EUR în 2017. Aceasta a determinat experții să ajungă la următoarele concluzii: În primul rând, prețurile de piață din planul de afaceri din august 2014 sunt mai aproape de procesul real obținut, întrucât acestea s-au bazat pe contractele încheiate. În al doilea rând, planul de afaceri din noiembrie 2013, pe care SEA și-a bazat decizia de investiții, a subestimat efectiv prețul pieței pe care putea să îl perceapă Airport Handling. În al treilea rând, aceasta confirmă faptul că prețurile pieței din planul de afaceri din noiembrie 2013 nu numai că au fost rezonabile, ci au fost, în realitate, prea scăzute.

*1

*1

*1

| (108) | În sfârșit, experții au remarcat că prețurile pieței care Airport Handling le-a negociat cu companiile aeriene au fost mai scăzute decât prețurile pe care SEAH le-a practicat de fapt. |
| --- | --- |

(108)

În sfârșit, experții au remarcat că prețurile pieței care Airport Handling le-a negociat cu companiile aeriene au fost mai scăzute decât prețurile pe care SEAH le-a practicat de fapt.

| (109) | Experții sunt de acord că cota de piață inițială pentru Airport Handling, astfel cum sa preconizat în planul de afaceri din noiembrie 2013, poate părea ridicată pentru un nou concurent. Cu toate acestea, experții presupun că un investitor în economia de piață ar fi avut cunoștință de faptul că dispariția SEAH ar crea o situație neobișnuită, ceea ce ar fi determinat ca un număr mare de contracte de handling în aeroporturile din SEA să fie „puse la bătaie”. Experții concluzionează că Airport Handling ar fi profitat, prin urmare, de această situație la fel cum ar fi făcut ceilalți operatori în aeroporturile din Milano. În plus, conform raportului, cota de piață anticipată a Airport Handling ar putea fi tipică pentru marile aeroporturi italiene, unde, în mod normal, cel mai mare operator deține o cotă de circa 70 % din piață. În plus, experții au stabilit că Airport Handling este singurul prestator de servicii de handling cu suficiente active și echipamente pentru a garanta servicii complete 24 de ore din 24, ceea ce ar constitui un avantaj-cheie în raport cu concurenții. |
| --- | --- |

(109)

Experții sunt de acord că cota de piață inițială pentru Airport Handling, astfel cum sa preconizat în planul de afaceri din noiembrie 2013, poate părea ridicată pentru un nou concurent. Cu toate acestea, experții presupun că un investitor în economia de piață ar fi avut cunoștință de faptul că dispariția SEAH ar crea o situație neobișnuită, ceea ce ar fi determinat ca un număr mare de contracte de handling în aeroporturile din SEA să fie „puse la bătaie”. Experții concluzionează că Airport Handling ar fi profitat, prin urmare, de această situație la fel cum ar fi făcut ceilalți operatori în aeroporturile din Milano. În plus, conform raportului, cota de piață anticipată a Airport Handling ar putea fi tipică pentru marile aeroporturi italiene, unde, în mod normal, cel mai mare operator deține o cotă de circa 70 % din piață. În plus, experții au stabilit că Airport Handling este singurul prestator de servicii de handling cu suficiente active și echipamente pentru a garanta servicii complete 24 de ore din 24, ceea ce ar constitui un avantaj-cheie în raport cu concurenții.

| (110) | De asemenea, experții au constatat că scăderea costurilor cu personalul a fost unul dintre principalele motive pentru care Airport Handling a preconizat că va înregistra profit, deși SEAH înregistrase pierderi. Experții au considerat această ipoteză ca fiind rezonabilă, din moment ce Airport Handling se afla în curs de negociere a unor noi contracte de muncă în care lucrătorii au convenit să lucreze 20 de zile suplimentare pe an, față de contractele anterioare SEAH. |
| --- | --- |

(110)

De asemenea, experții au constatat că scăderea costurilor cu personalul a fost unul dintre principalele motive pentru care Airport Handling a preconizat că va înregistra profit, deși SEAH înregistrase pierderi. Experții au considerat această ipoteză ca fiind rezonabilă, din moment ce Airport Handling se afla în curs de negociere a unor noi contracte de muncă în care lucrătorii au convenit să lucreze 20 de zile suplimentare pe an, față de contractele anterioare SEAH.

| (111) | În plus, conform raportului Brattle, deși planul de afaceri din noiembrie 2013 a subestimat ușor costurile forței de muncă, planul de afaceri din august 2014 a arătat costuri ENI de [...] (*1) EUR/oră, [...] (*1). |
| --- | --- |

(111)

În plus, conform raportului Brattle, deși planul de afaceri din noiembrie 2013 a subestimat ușor costurile forței de muncă, planul de afaceri din august 2014 a arătat costuri ENI de [...] (*1) EUR/oră, [...] (*1).

*1

*1

| (112) | În opinia experților, dacă ar fi investit în Airport Handling, un investitor în economia de piață s-ar fi așteptat să obțină o rată de rentabilitate (RIR – rata internă de rentabilitate) egală cu sau mai mare decât costul mediu ponderat al capitalului (CMPC), în conformitate cu teoria standardul financiar. În acest caz, calculele au confirmat că, în toate scenariile, rata internă de rentabilitate preconizată a proiectului depășește valoarea CMPC, prin urmare, un investitor privat s-ar fi așteptat să obțină profit din investiția sa în Airport Handling. |
| --- | --- |

(112)

În opinia experților, dacă ar fi investit în Airport Handling, un investitor în economia de piață s-ar fi așteptat să obțină o rată de rentabilitate (RIR – rata internă de rentabilitate) egală cu sau mai mare decât costul mediu ponderat al capitalului (CMPC), în conformitate cu teoria standardul financiar. În acest caz, calculele au confirmat că, în toate scenariile, rata internă de rentabilitate preconizată a proiectului depășește valoarea CMPC, prin urmare, un investitor privat s-ar fi așteptat să obțină profit din investiția sa în Airport Handling.

| (113) | Consultantul a remarcat, de asemenea, că atunci când SEA a decis să constituie Airport Handling în 2013, fondul de capital privat F2i deținea 44,31 % din societate. F2i numește doi membri ai Consiliului de administrație al SEA și, conform raportului Brattle, niciun membru al consiliului de administrație nu a votat împotriva propunerii ca SEA să investească în Airport Handling, ceea ce ar evidenția faptul că investiția era preconizată a fi profitabilă și, prin urmare, a fost conformă cu principiul investitorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(113)

Consultantul a remarcat, de asemenea, că atunci când SEA a decis să constituie Airport Handling în 2013, fondul de capital privat F2i deținea 44,31 % din societate. F2i numește doi membri ai Consiliului de administrație al SEA și, conform raportului Brattle, niciun membru al consiliului de administrație nu a votat împotriva propunerii ca SEA să investească în Airport Handling, ceea ce ar evidenția faptul că investiția era preconizată a fi profitabilă și, prin urmare, a fost conformă cu principiul investitorului în economia de piață.

| (114) | De asemenea, conform raportului Brattle, un investitor în economia de piață ar fi considerat că este destul de puțin probabil ca Comisia să constate continuitate economică între SEAH și Airport Handling și, prin urmare, să o oblige pe aceasta din urmă să ramburseze ajutorul declarat incompatibil în decizia de recuperare. Aceasta se datorează faptului că SEA a luat măsuri pentru a garanta siguranța fondurilor Airport Handling și pentru a evita continuitatea economică, cum ar fi prin înființarea trustului. Conform estimărilor financiare din raportul Brattle privind planul de afaceri din noiembrie 2013, atât timp cât posibilitatea de a constata continuitatea economică este mai mică de [...] (*1) % (presupunând costul estimării de capital propuse de SEA) sau mai mică de [...] (*1) % (presupunând costul estimării de capital propuse de Brattle), atunci investiția SEA în Airport Handling a fost conformă cu principiul investitorului în economia de piață. Brattle a considerat că este rezonabil să se presupună că, având în vedere contextul și, în special, notificarea către Comisie, un investitor în economia de piață ar considera o astfel de probabilitate ca fiind mai mică de [...] (*1) %, și ar investi, în consecință, în Airport Handling în termeni strict economici. |
| --- | --- |

(114)

De asemenea, conform raportului Brattle, un investitor în economia de piață ar fi considerat că este destul de puțin probabil ca Comisia să constate continuitate economică între SEAH și Airport Handling și, prin urmare, să o oblige pe aceasta din urmă să ramburseze ajutorul declarat incompatibil în decizia de recuperare. Aceasta se datorează faptului că SEA a luat măsuri pentru a garanta siguranța fondurilor Airport Handling și pentru a evita continuitatea economică, cum ar fi prin înființarea trustului. Conform estimărilor financiare din raportul Brattle privind planul de afaceri din noiembrie 2013, atât timp cât posibilitatea de a constata continuitatea economică este mai mică de [...] (*1) % (presupunând costul estimării de capital propuse de SEA) sau mai mică de [...] (*1) % (presupunând costul estimării de capital propuse de Brattle), atunci investiția SEA în Airport Handling a fost conformă cu principiul investitorului în economia de piață. Brattle a considerat că este rezonabil să se presupună că, având în vedere contextul și, în special, notificarea către Comisie, un investitor în economia de piață ar considera o astfel de probabilitate ca fiind mai mică de [...] (*1) %, și ar investi, în consecință, în Airport Handling în termeni strict economici.

*1

*1

*1

2.7.   Reducerea anunțată a sferei activităților economice ale Airport Handling

Reducerea anunțată a sferei activităților economice ale Airport Handling

| (115) | Italia a propus o reducere suplimentară a sferei activităților desfășurate în prezent de Airport Handling în comparație cu cele efectuate în trecut de către SEAH. În special în ceea ce privește [...] (*1). |
| --- | --- |

(115)

Italia a propus o reducere suplimentară a sferei activităților desfășurate în prezent de Airport Handling în comparație cu cele efectuate în trecut de către SEAH. În special în ceea ce privește [...] (*1).

*1

| (116) | SEA oferă în prezent [...] (*1), în temeiul unui acord nou și diferit, care expiră la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(116)

SEA oferă în prezent [...] (*1), în temeiul unui acord nou și diferit, care expiră la 31 decembrie 2018.

*1

| (117) | SEA a declarat că este dispusă să înceteze, până la data de 31 decembrie 2016 cel târziu, acordul privind [...] (*1), luându-l astfel de la Airport Handling, și, de asemenea, să angajeze aproximativ [...] (*1) de angajați ai Airport Handling care în prezent [...] (*1). Ca urmare a acestei modificări, cifra de afaceri a Airport Handling, în valoare de [...] (*1) EUR în primul an de activitate, ar fi redusă cu aproximativ [...] (*1) EUR. |
| --- | --- |

(117)

SEA a declarat că este dispusă să înceteze, până la data de 31 decembrie 2016 cel târziu, acordul privind [...] (*1), luându-l astfel de la Airport Handling, și, de asemenea, să angajeze aproximativ [...] (*1) de angajați ai Airport Handling care în prezent [...] (*1). Ca urmare a acestei modificări, cifra de afaceri a Airport Handling, în valoare de [...] (*1) EUR în primul an de activitate, ar fi redusă cu aproximativ [...] (*1) EUR.

*1

*1

*1

*1

*1

3.   MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

3.1.   Privind continuitatea economică și transferul obligației de recuperare

Privind continuitatea economică și transferul obligației de recuperare

| (118) | În decizia de inițiere a procedurii din 2014, Comisia a plecat de la premisa că, în cazul de față, criteriile identificate de Curtea de Justiție pentru a se stabili dacă o altă societate decât beneficiarul ajutorului inițial poate face obiectul rambursării ajutoarelor au fost în mare parte îndeplinite. În special:






  — | chiar și în cazul în care personalul ar fi reangajat de către Airport Handling, în conformitate cu acordul semnat de SEA, SEAH și sindicate la 4 noiembrie 2013, s-a constatat că foștilor angajați ai SEAH li s-au garantat drepturile dobândite în temeiul contractelor anterioare cu SEAH; |
| --- | --- | --- |

(118)

În decizia de inițiere a procedurii din 2014, Comisia a plecat de la premisa că, în cazul de față, criteriile identificate de Curtea de Justiție pentru a se stabili dacă o altă societate decât beneficiarul ajutorului inițial poate face obiectul rambursării ajutoarelor au fost în mare parte îndeplinite. În special:

—

chiar și în cazul în care personalul ar fi reangajat de către Airport Handling, în conformitate cu acordul semnat de SEA, SEAH și sindicate la 4 noiembrie 2013, s-a constatat că foștilor angajați ai SEAH li s-au garantat drepturile dobândite în temeiul contractelor anterioare cu SEAH;

| — | conform informațiilor de care dispunea Comisia în acest stadiu, SEA și Airport Handling, chiar înainte de expirarea principalelor contracte cu companiile aeriene, s-au angajat în eforturi comune de promovare care vizau să reasigure companiile aeriene care operează pe aeroport că SEA își va continua activitatea de servicii de handling la sol, prin intermediul noii sale filiale Airport Handling după finalizarea lichidării SEAH; |
| --- | --- |

—

conform informațiilor de care dispunea Comisia în acest stadiu, SEA și Airport Handling, chiar înainte de expirarea principalelor contracte cu companiile aeriene, s-au angajat în eforturi comune de promovare care vizau să reasigure companiile aeriene care operează pe aeroport că SEA își va continua activitatea de servicii de handling la sol, prin intermediul noii sale filiale Airport Handling după finalizarea lichidării SEAH;

| — | echipamentul necesar pentru a furniza servicii de handling la sol ar fi închiriat de către Airport Handling de la SEAH, lăsând în așteptare (posibila) vânzare a acestor active către părți terțe în cadrul unei licitații deschise. Comisia consideră că argumentul prezentat de Italia potrivit căruia astfel de active ar fi închiriate de Airport Handling la prețul pieței ar putea fi acceptat, în măsura în care valoarea activelor în cauză a fost evaluată de un expert desemnat de societatea-mamă SEA, iar vânzarea eventuală a activelor nu era sigură; |
| --- | --- |

—

echipamentul necesar pentru a furniza servicii de handling la sol ar fi închiriat de către Airport Handling de la SEAH, lăsând în așteptare (posibila) vânzare a acestor active către părți terțe în cadrul unei licitații deschise. Comisia consideră că argumentul prezentat de Italia potrivit căruia astfel de active ar fi închiriate de Airport Handling la prețul pieței ar putea fi acceptat, în măsura în care valoarea activelor în cauză a fost evaluată de un expert desemnat de societatea-mamă SEA, iar vânzarea eventuală a activelor nu era sigură;

| — | noua societate de handling la sol ar avea același proprietar ca SEAH, și anume SEA. Comisia a considerat propunerea Italiei de a scoate la licitație 20 % din capitalul noului furnizor de handling la sol ca fiind insuficientă pentru a garanta discontinuitatea de SEAH din moment ce, în primul rând, propunerea a fost limitată doar la un pachet minoritar de acțiuni și, în al doilea rând, nu au fost oferite garanții că acest lucru ar avea loc cu adevărat. În plus, această deschidere a capitalului ar avea loc doar după intrarea Airport Handling pe piață; |
| --- | --- |

—

noua societate de handling la sol ar avea același proprietar ca SEAH, și anume SEA. Comisia a considerat propunerea Italiei de a scoate la licitație 20 % din capitalul noului furnizor de handling la sol ca fiind insuficientă pentru a garanta discontinuitatea de SEAH din moment ce, în primul rând, propunerea a fost limitată doar la un pachet minoritar de acțiuni și, în al doilea rând, nu au fost oferite garanții că acest lucru ar avea loc cu adevărat. În plus, această deschidere a capitalului ar avea loc doar după intrarea Airport Handling pe piață;

| — | calendarul – după adoptarea deciziei de recuperare – și logica economică a înființării unui nou furnizor de handling la sol au sugerat că planul anunțat în prealabil de către Italia constituie un mecanism de eludare a recuperării. |
| --- | --- |

—

calendarul – după adoptarea deciziei de recuperare – și logica economică a înființării unui nou furnizor de handling la sol au sugerat că planul anunțat în prealabil de către Italia constituie un mecanism de eludare a recuperării.

| (119) | Prin urmare, Comisia a concluzionat, cu titlu preliminar, că obiectul și efectul înființării noii societăți păreau a fi de eludare a obligației de rambursare a ajutorului și că Airport Handling era succesorul SEAH. Pe această bază, Comisia a plecat de la premisa că Airport Handling putea fi considerată responsabilă de rambursarea ajutorului acordat SEAH în trecut și declarat ca fiind incompatibil prin decizia de recuperare din 2012. |
| --- | --- |

(119)

Prin urmare, Comisia a concluzionat, cu titlu preliminar, că obiectul și efectul înființării noii societăți păreau a fi de eludare a obligației de rambursare a ajutorului și că Airport Handling era succesorul SEAH. Pe această bază, Comisia a plecat de la premisa că Airport Handling putea fi considerată responsabilă de rambursarea ajutorului acordat SEAH în trecut și declarat ca fiind incompatibil prin decizia de recuperare din 2012.

3.2.   Privind injecția de capital

Privind injecția de capital

| (120) | Comisia a adoptat opinia preliminară potrivit căreia deciziile luate de SEA de a constitui Airport Handling și de a injecta capital propriu în aceasta sunt imputabile statului: În primul rând, Comisia a observat că Municipalitatea orașului Milano deținea un pachet majoritar de 54,81 % din capitalul SEA și că, prin urmare, statul ar trebui să fie considerat ca având o influență asupra proceselor decizionale ale SEA și ca fiind implicat în deciziile luate de către societate. În al doilea rând, Comisia a făcut referire la anumite declarații făcute de reprezentanții autorităților italiene în legătură cu această chestiune, care păreau să indice faptul că înființarea Airport Handling a fost orchestrată de autoritățile italiene, în special în vederea protejării locurilor de muncă în aeroporturile din Milano. |
| --- | --- |

(120)

Comisia a adoptat opinia preliminară potrivit căreia deciziile luate de SEA de a constitui Airport Handling și de a injecta capital propriu în aceasta sunt imputabile statului: În primul rând, Comisia a observat că Municipalitatea orașului Milano deținea un pachet majoritar de 54,81 % din capitalul SEA și că, prin urmare, statul ar trebui să fie considerat ca având o influență asupra proceselor decizionale ale SEA și ca fiind implicat în deciziile luate de către societate. În al doilea rând, Comisia a făcut referire la anumite declarații făcute de reprezentanții autorităților italiene în legătură cu această chestiune, care păreau să indice faptul că înființarea Airport Handling a fost orchestrată de autoritățile italiene, în special în vederea protejării locurilor de muncă în aeroporturile din Milano.

| (121) | În plus, dat fiind că SEA părea să fie controlată de către autoritățile italiene, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că injecția de capital, care a fost finanțată de SEA, a implicat resurse de stat. |
| --- | --- |

(121)

În plus, dat fiind că SEA părea să fie controlată de către autoritățile italiene, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că injecția de capital, care a fost finanțată de SEA, a implicat resurse de stat.

| (122) | De asemenea, Comisia a plecat de la premisa că SEA nu a acționat ca un investitor în economia de piață atunci când a efectuat injecția de capital în Airport Handling. |
| --- | --- |

(122)

De asemenea, Comisia a plecat de la premisa că SEA nu a acționat ca un investitor în economia de piață atunci când a efectuat injecția de capital în Airport Handling.

| (123) | În primul rând, Comisia și-a exprimat îndoiala că un investitor privat ar fi furnizat capital societății Airport Handling în același moment cu SEA, dat fiind că serviciile Comisiei informaseră deja autoritățile italiene că înființarea ulterioară a unui nou furnizor de servicii de handling la sol ar putea conduce la o continuitate economică și, prin urmare, la răspunderea noii societăți de a rambursa ajutorul declarat incompatibil în decizia de recuperare în 2012. Cu toate acestea, planul de afaceri din noiembrie 2013 nu a luat în considerare riscul unui transfer al răspunderii de recuperare de la SEAH către Airport Handling. |
| --- | --- |

(123)

În primul rând, Comisia și-a exprimat îndoiala că un investitor privat ar fi furnizat capital societății Airport Handling în același moment cu SEA, dat fiind că serviciile Comisiei informaseră deja autoritățile italiene că înființarea ulterioară a unui nou furnizor de servicii de handling la sol ar putea conduce la o continuitate economică și, prin urmare, la răspunderea noii societăți de a rambursa ajutorul declarat incompatibil în decizia de recuperare în 2012. Cu toate acestea, planul de afaceri din noiembrie 2013 nu a luat în considerare riscul unui transfer al răspunderii de recuperare de la SEAH către Airport Handling.

| (124) | În al doilea rând, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la măsura în care planul de afaceri care stă la baza deciziei SEA de a investi în Airport Handling s-a bazat pe ipoteze suficient de solide. |
| --- | --- |

(124)

În al doilea rând, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la măsura în care planul de afaceri care stă la baza deciziei SEA de a investi în Airport Handling s-a bazat pe ipoteze suficient de solide.

| (125) | Prin urmare, Comisia a considerat că investiția SEA în valoare de 25 de milioane EUR în Airport Handling nu pare să se bazeze pe evaluări economice comparabile cu cele pe care, în circumstanțele relevante, un investitor privat rațional, aflat într-o situație similară, le-ar fi efectuat înainte de realizarea unor astfel de investiții pentru a stabili rentabilitatea acesteia pe viitor. Pe această bază, opinia preliminară a Comisiei este că injecția de capital în valoare de 25 de milioane EUR a constituit ajutor de stat în favoarea Airport Handling. |
| --- | --- |

(125)

Prin urmare, Comisia a considerat că investiția SEA în valoare de 25 de milioane EUR în Airport Handling nu pare să se bazeze pe evaluări economice comparabile cu cele pe care, în circumstanțele relevante, un investitor privat rațional, aflat într-o situație similară, le-ar fi efectuat înainte de realizarea unor astfel de investiții pentru a stabili rentabilitatea acesteia pe viitor. Pe această bază, opinia preliminară a Comisiei este că injecția de capital în valoare de 25 de milioane EUR a constituit ajutor de stat în favoarea Airport Handling.

4.   OBSERVAȚIILE ITALIEI

OBSERVAȚIILE ITALIEI

4.1.   Privind continuitatea economică

Privind continuitatea economică

| (126) | Italia a reamintit că, potrivit unei jurisprudențe constante, recuperarea unui ajutor de stat ilegal și incompatibil are scopul de a elimina denaturarea concurenței cauzată de avantajul concurențial conferit de ajutorul ilegal. În consecință, ajutorul ilegal și incompatibil trebuie să fie recuperat de la întreprinderea care a beneficiat efectiv de acesta. Obligația de recuperare poate fi extinsă altor societăți exceptând beneficiarul inițial al ajutorului în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții cumulative:






  — | s-a stabilit că societatea respectivă va continua activitatea întreprinderii beneficiare; și |
| --- | --- | --- |

(126)

Italia a reamintit că, potrivit unei jurisprudențe constante, recuperarea unui ajutor de stat ilegal și incompatibil are scopul de a elimina denaturarea concurenței cauzată de avantajul concurențial conferit de ajutorul ilegal. În consecință, ajutorul ilegal și incompatibil trebuie să fie recuperat de la întreprinderea care a beneficiat efectiv de acesta. Obligația de recuperare poate fi extinsă altor societăți exceptând beneficiarul inițial al ajutorului în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții cumulative:

—

s-a stabilit că societatea respectivă va continua activitatea întreprinderii beneficiare; și

| — | societatea respectivă păstrează beneficiul efectiv al avantajului concurențial legat de primirea ajutorului. |
| --- | --- |

—

societatea respectivă păstrează beneficiul efectiv al avantajului concurențial legat de primirea ajutorului.

| (127) | În opinia Italiei, în cazul de față, transferul avantajului concurențial legat de ajutorul acordat SEAH poate fi exclus de la bun început. |
| --- | --- |

(127)

În opinia Italiei, în cazul de față, transferul avantajului concurențial legat de ajutorul acordat SEAH poate fi exclus de la bun început.

| (128) | În special, Italia ia act de faptul că presupusul avantaj acordat în favoarea SEAH a fost definit de Comisie în considerentul 219 și următoarele din decizia sa de recuperare corespunzătoare compensării pierderilor SEAH în perioada 2002-2010. Astfel cum a indicat Comisia, pierderile fuseseră generate de costurile ridicate cu personalul, care reprezintă o parte semnificativă a structurii costurilor unui furnizor de servicii de handling la sol. Având în vedere că injecțiile de capital clasificate drept ajutor de stat de către Comisie au avut în principal rolul de a acoperi pierderile rezultate din costurile asociate excedentului de personal al SEAH, Italia consideră că avantajul concurențial de care a beneficiat SEAH ar fi eliminat ipso facto odată cu lichidarea și ieșirea sa de pe piață. |
| --- | --- |

(128)

În special, Italia ia act de faptul că presupusul avantaj acordat în favoarea SEAH a fost definit de Comisie în considerentul 219 și următoarele din decizia sa de recuperare corespunzătoare compensării pierderilor SEAH în perioada 2002-2010. Astfel cum a indicat Comisia, pierderile fuseseră generate de costurile ridicate cu personalul, care reprezintă o parte semnificativă a structurii costurilor unui furnizor de servicii de handling la sol. Având în vedere că injecțiile de capital clasificate drept ajutor de stat de către Comisie au avut în principal rolul de a acoperi pierderile rezultate din costurile asociate excedentului de personal al SEAH, Italia consideră că avantajul concurențial de care a beneficiat SEAH ar fi eliminat ipso facto odată cu lichidarea și ieșirea sa de pe piață.

ipso facto

| (129) | De asemenea, Italia observă că, inclusiv în cazul în care o parte – chiar dacă este mică – a avantajului concurențial legat de ajutorul acordat societății SEAH ar putea fi asociată cu activele societății, și anume activele utilizate de SEAH pentru a-și desfășura activitatea de handling la sol în aeroporturile din Milano, activele respective nu ar totuși fi supuse transferului de la SEAH către Airport Handling. Mai degrabă, acestea ar fi închiriate de cea din urmă temporar, în condiții de piață, până la vânzarea acestora pe piața deschisă. |
| --- | --- |

(129)

De asemenea, Italia observă că, inclusiv în cazul în care o parte – chiar dacă este mică – a avantajului concurențial legat de ajutorul acordat societății SEAH ar putea fi asociată cu activele societății, și anume activele utilizate de SEAH pentru a-și desfășura activitatea de handling la sol în aeroporturile din Milano, activele respective nu ar totuși fi supuse transferului de la SEAH către Airport Handling. Mai degrabă, acestea ar fi închiriate de cea din urmă temporar, în condiții de piață, până la vânzarea acestora pe piața deschisă.

| (130) | Italia a observat, de asemenea, că, inclusiv în cazul în care ar avea loc efectiv un transfer al avantajului concurențial de la SEAH către Airport Handling, nu se poate stabili, în cazul de față, că Airport Handling continuă de facto activitatea economică a SEAH. |
| --- | --- |

(130)

Italia a observat, de asemenea, că, inclusiv în cazul în care ar avea loc efectiv un transfer al avantajului concurențial de la SEAH către Airport Handling, nu se poate stabili, în cazul de față, că Airport Handling continuă de facto activitatea economică a SEAH.

de facto

| (131) | În primul rând, niciun transfer, de facto sau de jure, de contracte de muncă ar fi avut loc între SEAH și Airport Handling. Potrivit Italiei, Airport Handling a angajat, conform unor condiții substanțial noi, doar personalul strict necesar pentru executarea de activități de handling la sol. În plus, noile contracte de muncă au fost reglementate de un regim diferit (secțiunea Prestator de servicii de handling și nu secțiunea Operatori aeroportuari din contractul colectiv de muncă la nivel național [Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro (CCNL)]) și o altă asociație a angajaților (Assohandlers în loc de Assoaeroporti). Pe această bază, Italia a subliniat că Airport Handling ar obține o reducere a costurilor cu personalul, cu o creștere semnificativă a productivității. |
| --- | --- |

(131)

În primul rând, niciun transfer, de facto sau de jure, de contracte de muncă ar fi avut loc între SEAH și Airport Handling. Potrivit Italiei, Airport Handling a angajat, conform unor condiții substanțial noi, doar personalul strict necesar pentru executarea de activități de handling la sol. În plus, noile contracte de muncă au fost reglementate de un regim diferit (secțiunea Prestator de servicii de handling și nu secțiunea Operatori aeroportuari din contractul colectiv de muncă la nivel național [Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro (CCNL)]) și o altă asociație a angajaților (Assohandlers în loc de Assoaeroporti). Pe această bază, Italia a subliniat că Airport Handling ar obține o reducere a costurilor cu personalul, cu o creștere semnificativă a productivității.

de facto

de jure

Prestator de servicii de handling

Operatori aeroportuari

Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro

Assohandlers

Assoaeroporti

| (132) | Italia a adăugat, de asemenea, că afirmația Comisiei din decizia de inițiere a procedurii din 2014 potrivit căreia foștilor angajați ai SEAH li s-au garantat drepturile dobândite în ceea ce privește contractele anterioare cu SEAH nu ar fi susținută de elemente faptice. Potrivit Italiei, acordul din 4 noiembrie 2013 nu prevedea nicio garanție în beneficiul foștilor angajați ai SEAH referitor la drepturile dobândite și a stabilit în mod clar necesitatea ca noile contracte de muncă să se bazeze pe condiții noi. |
| --- | --- |

(132)

Italia a adăugat, de asemenea, că afirmația Comisiei din decizia de inițiere a procedurii din 2014 potrivit căreia foștilor angajați ai SEAH li s-au garantat drepturile dobândite în ceea ce privește contractele anterioare cu SEAH nu ar fi susținută de elemente faptice. Potrivit Italiei, acordul din 4 noiembrie 2013 nu prevedea nicio garanție în beneficiul foștilor angajați ai SEAH referitor la drepturile dobândite și a stabilit în mod clar necesitatea ca noile contracte de muncă să se bazeze pe condiții noi.

| (133) | De asemenea, nu ar exista niciun transfer de contracte între SEAH și transportatorii aerieni care operează în aeroporturile din Milano către Airport Handling. Potrivit Italiei, la încheierea contractelor între SEAH și transportatorii aerieni, Airport Handling a negociat ex novo contractele încheiate cu transportatorii aerieni care operează în aeroporturile din Milano. În plus, potrivit Italiei, SEA și Airport Handling nu s-au implicat în eforturi comune de promovare în acest scop, contrar afirmațiilor Comisiei din decizia de inițiere a procedurii din 2014 care, în opinia Italiei, nu sunt susținute de niciun element faptic. Această împrejurare ar fi, în orice caz, lipsită de relevanță pentru evaluarea continuității economice între SEAH și Airport Handling. În această privință, Italia a reamintit că actualul portofoliu de clienți ai Airport Handling este diferit de cel al SEAH. Mai degrabă, Airport Handling ar fi încheiat anumite contracte cu transportatori aerieni care nu erau deja clienți ai SEAH, deși a omis în același timp să rețină unii dintre foștii clienți ai SEAH. |
| --- | --- |

(133)

De asemenea, nu ar exista niciun transfer de contracte între SEAH și transportatorii aerieni care operează în aeroporturile din Milano către Airport Handling. Potrivit Italiei, la încheierea contractelor între SEAH și transportatorii aerieni, Airport Handling a negociat ex novo contractele încheiate cu transportatorii aerieni care operează în aeroporturile din Milano. În plus, potrivit Italiei, SEA și Airport Handling nu s-au implicat în eforturi comune de promovare în acest scop, contrar afirmațiilor Comisiei din decizia de inițiere a procedurii din 2014 care, în opinia Italiei, nu sunt susținute de niciun element faptic. Această împrejurare ar fi, în orice caz, lipsită de relevanță pentru evaluarea continuității economice între SEAH și Airport Handling. În această privință, Italia a reamintit că actualul portofoliu de clienți ai Airport Handling este diferit de cel al SEAH. Mai degrabă, Airport Handling ar fi încheiat anumite contracte cu transportatori aerieni care nu erau deja clienți ai SEAH, deși a omis în același timp să rețină unii dintre foștii clienți ai SEAH.

ex novo

| (134) | Italia a precizat că faptul că planul de afaceri al Airport Handling prevede o cotă de piață de [...] (*1) nu poate fi considerat, ca atare, o dovadă de continuitate economică. O astfel de cotă de piață ar trebui să fie evaluată având în vedere obiectivul urmărit de Airport Handling de a atinge viabilitatea pe termen mediu. |
| --- | --- |

(134)

Italia a precizat că faptul că planul de afaceri al Airport Handling prevede o cotă de piață de [...] (*1) nu poate fi considerat, ca atare, o dovadă de continuitate economică. O astfel de cotă de piață ar trebui să fie evaluată având în vedere obiectivul urmărit de Airport Handling de a atinge viabilitatea pe termen mediu.

*1

| (135) | De asemenea, Italia a susținut că Airport Handling nu este implicată în procedura de vânzare de active ale SEAH și, prin urmare, nu ar avea loc niciun transfer de active între cele două societăți. În plus, Italia consideră că simplul fapt că activele beneficiarului ajutorului sunt închiriate către o întreprindere terță nu poate constitui o dovadă suficientă că acesta din urmă a beneficiat de avantajul concurențial legat de ajutor. În opinia Italiei, pentru ca aceasta să constituie o indicație de continuitate, închirierea activelor trebuie să aibă loc la un preț sub prețul pieței. Cu toate acestea, în speță, prețul de închiriere ar fi fost stabilit de o societate independentă (IMQ). |
| --- | --- |

(135)

De asemenea, Italia a susținut că Airport Handling nu este implicată în procedura de vânzare de active ale SEAH și, prin urmare, nu ar avea loc niciun transfer de active între cele două societăți. În plus, Italia consideră că simplul fapt că activele beneficiarului ajutorului sunt închiriate către o întreprindere terță nu poate constitui o dovadă suficientă că acesta din urmă a beneficiat de avantajul concurențial legat de ajutor. În opinia Italiei, pentru ca aceasta să constituie o indicație de continuitate, închirierea activelor trebuie să aibă loc la un preț sub prețul pieței. Cu toate acestea, în speță, prețul de închiriere ar fi fost stabilit de o societate independentă (IMQ).

| (136) | Italia a reamintit, de asemenea, că participațiunile SEA sunt fundamental diferite de perioada în care presupusul ajutor a fost acordat societății SEAH. În timp ce SEA a fost deținută în întregime de stat în perioada 2002-2010, în prezent un investitor privat, F2i, deține 44,31 % din capitalul său. |
| --- | --- |

(136)

Italia a reamintit, de asemenea, că participațiunile SEA sunt fundamental diferite de perioada în care presupusul ajutor a fost acordat societății SEAH. În timp ce SEA a fost deținută în întregime de stat în perioada 2002-2010, în prezent un investitor privat, F2i, deține 44,31 % din capitalul său.

| (137) | În plus, în opinia Italiei, constituirea trustului constituie o garanție suplimentară a lipsei de continuitate între SEAH și Airport Handling. Într-adevăr, astfel cum este prevăzut în actul fiduciar, activitățile mandatarului ar trebui să contribuie la realizarea următoarelor obiective:






  — | să asigure administrarea independentă a participării SEA la Airport Handling, asumând-și controlul exclusiv asupra societății și, prin urmare, să asigure absența oricărui interes și/sau flux de informații între Airport Handling și grupul SEA, cu referire, în special, la SEAH și la activitățile de handling desfășurate anterior de aceasta din urmă în aeroporturile din Milano; |
| --- | --- | --- |

(137)

În plus, în opinia Italiei, constituirea trustului constituie o garanție suplimentară a lipsei de continuitate între SEAH și Airport Handling. Într-adevăr, astfel cum este prevăzut în actul fiduciar, activitățile mandatarului ar trebui să contribuie la realizarea următoarelor obiective:

—

să asigure administrarea independentă a participării SEA la Airport Handling, asumând-și controlul exclusiv asupra societății și, prin urmare, să asigure absența oricărui interes și/sau flux de informații între Airport Handling și grupul SEA, cu referire, în special, la SEAH și la activitățile de handling desfășurate anterior de aceasta din urmă în aeroporturile din Milano;

| — | să permită participarea la capitalul Airport Handling a unor noi investitori privați care nu sunt legați de grupul SEA, ca un prim pas nu mai puțin de [...] (*1) %. |
| --- | --- |

—

să permită participarea la capitalul Airport Handling a unor noi investitori privați care nu sunt legați de grupul SEA, ca un prim pas nu mai puțin de [...] (*1) %.

*1

| (138) | Ca urmare a transferului a 100 % din participația SEA în Airport Handling către trust, mandatarul a fost înscris în registrul comerțului ca unic acționar al societății. În această calitate, mandatarul are control deplin și de fond asupra participației SEA la Airport Handling. |
| --- | --- |

(138)

Ca urmare a transferului a 100 % din participația SEA în Airport Handling către trust, mandatarul a fost înscris în registrul comerțului ca unic acționar al societății. În această calitate, mandatarul are control deplin și de fond asupra participației SEA la Airport Handling.

| (139) | În calitate de acționar unic al Airport Handling, mandatarul trebuie, inter alia:







  — | să exercite drepturi de vot cu privire la numirea organelor de administrare ale Airport Handling în mod independent și fără nici o interferență din partea SEA și astfel încât să se asigure că membrii respectivelor organe nu au sau nu au avut roluri operaționale sau dependență de SEA sau SEAH. În momentul transferului participației SEA către trust, toți membrii organelor de administrare ale Airport Handling numiți de SEA și-au înaintat demisia și au fost înlocuiți de cei numiți de mandatar; |
| --- | --- | --- |

(139)

În calitate de acționar unic al Airport Handling, mandatarul trebuie, inter alia:

inter alia:

—

să exercite drepturi de vot cu privire la numirea organelor de administrare ale Airport Handling în mod independent și fără nici o interferență din partea SEA și astfel încât să se asigure că membrii respectivelor organe nu au sau nu au avut roluri operaționale sau dependență de SEA sau SEAH. În momentul transferului participației SEA către trust, toți membrii organelor de administrare ale Airport Handling numiți de SEA și-au înaintat demisia și au fost înlocuiți de cei numiți de mandatar;

| — | să monitorizeze discontinuitatea economică între SEAH și Airport Handling, solicitând rapoarte periodice cu privire la conducerea societății, punerea corectă în aplicare a planului de afaceri, cota de piață și perspectivele de dezvoltare; |
| --- | --- |

—

să monitorizeze discontinuitatea economică între SEAH și Airport Handling, solicitând rapoarte periodice cu privire la conducerea societății, punerea corectă în aplicare a planului de afaceri, cota de piață și perspectivele de dezvoltare;

| — | să se asigure că există proceduri pentru a împiedica ca Airport Handling să beneficieze nejustificat de informații deținute de SEA în achiziționarea sau menținerea contractelor cu transportatorii aerieni sau furnizorii de bunuri sau servicii; |
| --- | --- |

—

să se asigure că există proceduri pentru a împiedica ca Airport Handling să beneficieze nejustificat de informații deținute de SEA în achiziționarea sau menținerea contractelor cu transportatorii aerieni sau furnizorii de bunuri sau servicii;

| — | să verifice că nu a avut loc nicio tranzacție de vânzare-cumpărare între SEAH și Airport Handling. |
| --- | --- |

—

să verifice că nu a avut loc nicio tranzacție de vânzare-cumpărare între SEAH și Airport Handling.

4.2.   Privind injecția de capital

Privind injecția de capital

4.2.1.   Privitor la resursele de stat și imputabilitatea statului

Privitor la resursele de stat și imputabilitatea statului

| (140) | În opinia Italiei, statutul SEA de întreprindere publică nu este suficient pentru a concluziona că resursele sale pot fi considerate resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. În această privință, Italia a reamintit că resursele financiare ale Airport Handling nu se află în posesia sau sub controlul SEA, întrucât participația sa în Airport Handling este gestionată de un organism independent, trustul, în condiții de independență totală față de SEA. |
| --- | --- |

(140)

În opinia Italiei, statutul SEA de întreprindere publică nu este suficient pentru a concluziona că resursele sale pot fi considerate resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. În această privință, Italia a reamintit că resursele financiare ale Airport Handling nu se află în posesia sau sub controlul SEA, întrucât participația sa în Airport Handling este gestionată de un organism independent, trustul, în condiții de independență totală față de SEA.

| (141) | Prin urmare, SEA nu ar avea posibilitatea de a exercita competențe tipice acționarilor majoritari, și anume, printre altele, competența de a numi membrii organelor de administrare ale filialei și, prin urmare, de a participa în mod decisiv la gestionarea societății. |
| --- | --- |

(141)

Prin urmare, SEA nu ar avea posibilitatea de a exercita competențe tipice acționarilor majoritari, și anume, printre altele, competența de a numi membrii organelor de administrare ale filialei și, prin urmare, de a participa în mod decisiv la gestionarea societății.

| (142) | Potrivit Italiei, Comisia nu poate pune imputabilitatea măsurilor în litigiu în sarcina statului bazându-se simplul fapt că este foarte puțin probabil ca măsurile respective să fi fost adoptate fără nicio intervenție din partea statului. Potrivit Italiei, Comisia este obligată să respecte un standard ridicat de probă. Măsurile în cauză pot fi considerate imputabile statului doar în măsura în care acționarul public al SEA a jucat un rol esențial în adoptarea injecției de capital în favoarea Airport Handling. În acest sens, Italia consideră că este important să se ia act de faptul că articolul 15 din statutul SEA prevede că deciziile referitoare, printre altele, la majorarea de capital a filialelor acestora trebuie să fie adoptate cu votul a cel puțin șase membri din șapte, ceea ce necesită consimțământul administratorilor numiți de acționarul privat F2i. Prin urmare, indiferent de tipul său de proprietate asupra majorității părților sociale ale SEA, acționarul public nu poate decide în mod valabil o majorare de capital fără a recurge la acordul (sau, mai degrabă, votul decisiv) al directorilor numiți de acționarul privat. |
| --- | --- |

(142)

Potrivit Italiei, Comisia nu poate pune imputabilitatea măsurilor în litigiu în sarcina statului bazându-se simplul fapt că este foarte puțin probabil ca măsurile respective să fi fost adoptate fără nicio intervenție din partea statului. Potrivit Italiei, Comisia este obligată să respecte un standard ridicat de probă. Măsurile în cauză pot fi considerate imputabile statului doar în măsura în care acționarul public al SEA a jucat un rol esențial în adoptarea injecției de capital în favoarea Airport Handling. În acest sens, Italia consideră că este important să se ia act de faptul că articolul 15 din statutul SEA prevede că deciziile referitoare, printre altele, la majorarea de capital a filialelor acestora trebuie să fie adoptate cu votul a cel puțin șase membri din șapte, ceea ce necesită consimțământul administratorilor numiți de acționarul privat F2i. Prin urmare, indiferent de tipul său de proprietate asupra majorității părților sociale ale SEA, acționarul public nu poate decide în mod valabil o majorare de capital fără a recurge la acordul (sau, mai degrabă, votul decisiv) al directorilor numiți de acționarul privat.

| (143) | În plus, Italia a susținut că declarațiile de tipul celor făcute de Ministrul Infrastructurii și Transporturilor pentru a câștiga încrederea lucrătorilor, citate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii, sunt pe deplin în conformitate cu practicile europene și italiene și, în consecință, nu pot fi utilizate ca dovadă a imputabilității măsurii. Declarațiile în cauză trebuie să fie considerate drept declarații politice destinate să atenueze efectele negative ale șomajului. |
| --- | --- |

(143)

În plus, Italia a susținut că declarațiile de tipul celor făcute de Ministrul Infrastructurii și Transporturilor pentru a câștiga încrederea lucrătorilor, citate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii, sunt pe deplin în conformitate cu practicile europene și italiene și, în consecință, nu pot fi utilizate ca dovadă a imputabilității măsurii. Declarațiile în cauză trebuie să fie considerate drept declarații politice destinate să atenueze efectele negative ale șomajului.

| (144) | Pe această bază, Italia consideră că investiția SEA în Airport Handling nu este imputabilă statului și nu implică resurse de stat și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(144)

Pe această bază, Italia consideră că investiția SEA în Airport Handling nu este imputabilă statului și nu implică resurse de stat și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

4.2.2.   Privitor la existența unui avantaj economic

Privitor la existența unui avantaj economic

| (145) | Italia a reamintit că acționarul privat contribuie la injecțiile de capital proporțional cu cota de capital deținută la SEA, 44,31 %. Potrivit Italiei, participarea investitorului privat F2i are un impact economic real și este semnificativă. În această privință, Italia consideră că este important să se ia act de faptul că, în conformitate cu practicile Comisiei, investiția privată de aproximativ o treime din suma totală a investițiilor a fost considerată ca fiind semnificativă. În opinia Italiei, acest lucru este suficient pentru a exclude calificarea injecției de capital drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(145)

Italia a reamintit că acționarul privat contribuie la injecțiile de capital proporțional cu cota de capital deținută la SEA, 44,31 %. Potrivit Italiei, participarea investitorului privat F2i are un impact economic real și este semnificativă. În această privință, Italia consideră că este important să se ia act de faptul că, în conformitate cu practicile Comisiei, investiția privată de aproximativ o treime din suma totală a investițiilor a fost considerată ca fiind semnificativă. În opinia Italiei, acest lucru este suficient pentru a exclude calificarea injecției de capital drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

| (146) | În al doilea rând, Italia susține că planul de afaceri al Airport Handling a fost evaluat de un expert independent, care a concluzionat că investiția SEA este justificată din punct de vedere strict economic și, prin urmare, este în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(146)

În al doilea rând, Italia susține că planul de afaceri al Airport Handling a fost evaluat de un expert independent, care a concluzionat că investiția SEA este justificată din punct de vedere strict economic și, prin urmare, este în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață.

| (147) | Pe această bază, Italia consideră că investiția SEA în Airport Handling a fost efectuată în condiții care ar fi acceptabile pentru un investitor privat care funcționează în condiții normale de piață și că, prin urmare, măsura nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(147)

Pe această bază, Italia consideră că investiția SEA în Airport Handling a fost efectuată în condiții care ar fi acceptabile pentru un investitor privat care funcționează în condiții normale de piață și că, prin urmare, măsura nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

5.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (148) | Comisia a primit observații din partea SEAH (în lichidare), Milan Airport Handling Trust și Airport Handling, SEA și o parte interesată care a solicitat păstrarea anonimatului. |
| --- | --- |

(148)

Comisia a primit observații din partea SEAH (în lichidare), Milan Airport Handling Trust și Airport Handling, SEA și o parte interesată care a solicitat păstrarea anonimatului.

5.1.   Observațiile prezentate de Milan Airport Handling Trust și Airport Handling (denumită în continuare „trustul”)

Observațiile prezentate de Milan Airport Handling Trust și Airport Handling (denumită în continuare „trustul”)

5.1.1.   Privitor la transferul de forță de muncă

Privitor la transferul de forță de muncă

| (149) | Potrivit trustului, Airport Handling și-a structurat încă de la începutul activității modelul de afaceri pe baza unei logici economice diferite de cea a SEAH, având ca obiectiv să opereze pe piață în mod independent și să devină viabilă fără intervenții de capital din partea acționarului său. |
| --- | --- |

(149)

Potrivit trustului, Airport Handling și-a structurat încă de la începutul activității modelul de afaceri pe baza unei logici economice diferite de cea a SEAH, având ca obiectiv să opereze pe piață în mod independent și să devină viabilă fără intervenții de capital din partea acționarului său.

| (150) | În special, Airport Handling a considerat întotdeauna că modelul său de afaceri ar trebui să urmeze o modulare a forței de muncă organizată în funcție de criterii de eficiență și pertinență. În viziunea trustului, activitatea de handling se caracterizează prin vârfuri de activitate în anumite perioade din an (de exemplu, vara). Pentru a face față acestor schimbări rapide ale cererii, furnizorul de servicii trebuie să răspundă într-un mod flexibil, prin recrutarea de agenți temporari pentru perioadele respective în cazul în care recrutarea este justificată în raport cu volumul de lucru necesar. |
| --- | --- |

(150)

În special, Airport Handling a considerat întotdeauna că modelul său de afaceri ar trebui să urmeze o modulare a forței de muncă organizată în funcție de criterii de eficiență și pertinență. În viziunea trustului, activitatea de handling se caracterizează prin vârfuri de activitate în anumite perioade din an (de exemplu, vara). Pentru a face față acestor schimbări rapide ale cererii, furnizorul de servicii trebuie să răspundă într-un mod flexibil, prin recrutarea de agenți temporari pentru perioadele respective în cazul în care recrutarea este justificată în raport cu volumul de lucru necesar.

| (151) | În timp ce SEAH a utilizat în principal [...] (*1) ([...] (*1)), Airport Handling a adoptat o abordare bazată pe [...] (*1) (de exemplu, [...] (*1)). Cu toate că acest lucru ar necesita activități mai complexe de formare, gestionare și coordonare, aceasta ar determina, la rândul său, o mai mare flexibilitate și, prin urmare, o reducere a costurilor de exploatare. Potrivit trustului, aceasta a permis [...] (*1) (La 31 decembrie 2014, Airport Handling a [...] (*1)). |
| --- | --- |

(151)

În timp ce SEAH a utilizat în principal [...] (*1) ([...] (*1)), Airport Handling a adoptat o abordare bazată pe [...] (*1) (de exemplu, [...] (*1)). Cu toate că acest lucru ar necesita activități mai complexe de formare, gestionare și coordonare, aceasta ar determina, la rândul său, o mai mare flexibilitate și, prin urmare, o reducere a costurilor de exploatare. Potrivit trustului, aceasta a permis [...] (*1) (La 31 decembrie 2014, Airport Handling a [...] (*1)).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (152) | Trustul a susținut că nu a existat niciun transfer de contracte de muncă încheiate între SEAH și Airport Handling, astfel cum este demonstrat de următoarele elemente:






  — | Airport Handling și-a recrutat personalul în conformitate cu un plan stabilit în deplină autonomie, în funcție de volumul de trafic așteptat și de modul de organizare a muncii, ajungându-se astfel la o diminuare semnificativă a forței de muncă în comparație cu SEAH; |
| --- | --- | --- |

(152)

Trustul a susținut că nu a existat niciun transfer de contracte de muncă încheiate între SEAH și Airport Handling, astfel cum este demonstrat de următoarele elemente:

—

Airport Handling și-a recrutat personalul în conformitate cu un plan stabilit în deplină autonomie, în funcție de volumul de trafic așteptat și de modul de organizare a muncii, ajungându-se astfel la o diminuare semnificativă a forței de muncă în comparație cu SEAH;

| — | Foștii angajați ai SEAH au fost recrutați de Airport Handling pe baza unor condiții care sunt diferite ca formă și fond, în conformitate cu un model de afaceri diferit de cel al SEAH. |
| --- | --- |

—

Foștii angajați ai SEAH au fost recrutați de Airport Handling pe baza unor condiții care sunt diferite ca formă și fond, în conformitate cu un model de afaceri diferit de cel al SEAH.

| (153) | În plus, trustul a reamintit climatul de opoziție puternică și relațiile foarte dificile cu organizațiile sindicale în iunie 2014. În opinia trustului, este evident că, în cazul în care Airport Handling ar fi reangajat foști angajați ai SEAH pe baza acelorași condiții, acești lucrători nu ar fi avut niciun motiv să fie nemulțumiți. Dimpotrivă, rezistența puternică a sindicatelor față de acordul din iunie 2014 ar evidenția faptul că lucrătorii au fost pe deplin conștienți de degradarea condițiilor de angajare. |
| --- | --- |

(153)

În plus, trustul a reamintit climatul de opoziție puternică și relațiile foarte dificile cu organizațiile sindicale în iunie 2014. În opinia trustului, este evident că, în cazul în care Airport Handling ar fi reangajat foști angajați ai SEAH pe baza acelorași condiții, acești lucrători nu ar fi avut niciun motiv să fie nemulțumiți. Dimpotrivă, rezistența puternică a sindicatelor față de acordul din iunie 2014 ar evidenția faptul că lucrătorii au fost pe deplin conștienți de degradarea condițiilor de angajare.

5.1.2.   Privitor la contractele cu transportatorii aerieni

Privitor la contractele cu transportatorii aerieni

| (154) | În primul rând, trustul a susținut că, prin natura lor, contractele încheiate cu transportatorii aerieni nu sunt transferabile către părți terțe. Articolul 3 alineatul (2) din Contractul standard de handling la sol prevede în mod expres că, în afară de cazurile excepționale care urmează să fie stabilite de comun acord cu companiile de handling la sol, transportatorul nu poate atribui sarcini unor părți terțe în temeiul contractului:

  „Transportatorul nu va numi nicio altă persoană, societate sau organizație care să furnizeze serviciile pe care societatea de handling a fost de acord să le furnizeze în temeiul prezentului acord, cu excepția cazurilor speciale astfel cum sunt stabilite de comun acord între părți”. |
| --- | --- |

(154)

În primul rând, trustul a susținut că, prin natura lor, contractele încheiate cu transportatorii aerieni nu sunt transferabile către părți terțe. Articolul 3 alineatul (2) din Contractul standard de handling la sol prevede în mod expres că, în afară de cazurile excepționale care urmează să fie stabilite de comun acord cu companiile de handling la sol, transportatorul nu poate atribui sarcini unor părți terțe în temeiul contractului:

„Transportatorul nu va numi nicio altă persoană, societate sau organizație care să furnizeze serviciile pe care societatea de handling a fost de acord să le furnizeze în temeiul prezentului acord, cu excepția cazurilor speciale astfel cum sunt stabilite de comun acord între părți”.

| (155) | Trustul a furnizat mai multe declarații ale unor companii aeriene care nu au efectuat nicio procedură de licitație, în sensul procedurilor de achiziții publice, pentru a selecta Airport Handling ca prestator de servicii de handling la sol. Aceste companii au indicat că Airport Handling a fost totuși selectată pe baza unei proceduri concurențiale bazată pe o analiză comparativă cu alți furnizori de servicii de handling la sol. |
| --- | --- |

(155)

Trustul a furnizat mai multe declarații ale unor companii aeriene care nu au efectuat nicio procedură de licitație, în sensul procedurilor de achiziții publice, pentru a selecta Airport Handling ca prestator de servicii de handling la sol. Aceste companii au indicat că Airport Handling a fost totuși selectată pe baza unei proceduri concurențiale bazată pe o analiză comparativă cu alți furnizori de servicii de handling la sol.

| (156) | În plus, trustul reamintește faptul că durata acordului de handling este stabilită de către transportatorul aerian și oferă adesea acestuia din urmă posibilitatea de a se retrage prin notificare. De exemplu, contractul standard IATA prevede că fiecare parte poate rezilia contractul cu un preaviz de 60 de zile. Prin urmare, contractul încheiat cu transportatorul aerian nu este în mod necesar un contract de lungă durată pe baza căruia prestatorul de servicii de handling poate fi protejat de concurență. De fapt, transportatorii se pot retrage din contract în cazul în care obțin condiții mai bune din partea altor furnizori de servicii. |
| --- | --- |

(156)

În plus, trustul reamintește faptul că durata acordului de handling este stabilită de către transportatorul aerian și oferă adesea acestuia din urmă posibilitatea de a se retrage prin notificare. De exemplu, contractul standard IATA prevede că fiecare parte poate rezilia contractul cu un preaviz de 60 de zile. Prin urmare, contractul încheiat cu transportatorul aerian nu este în mod necesar un contract de lungă durată pe baza căruia prestatorul de servicii de handling poate fi protejat de concurență. De fapt, transportatorii se pot retrage din contract în cazul în care obțin condiții mai bune din partea altor furnizori de servicii.

| (157) | Potrivit trustului, atunci când SEAH a ieșit de pe piață și Airport Handling a negociat noi contracte cu transportatori aerieni, aceștia din urmă au propus Airport Handling, precum și celorlalți furnizori de servicii contactați, condiții diferite – mai favorabile – decât cele obținute din partea SEAH. Potrivit trustului, este un lucru destul de comun ca un transportator aerian să decidă rezilierea contractului atunci când primește condiții mai favorabile din partea altor prestatori de servicii de handling concurenți; sau să pună sub semnul întrebării continuarea contractului în cazul în care prestatorul de servicii de handling nu este dispus să își îmbunătățească oferta în comparație cu cea a altor furnizori. |
| --- | --- |

(157)

Potrivit trustului, atunci când SEAH a ieșit de pe piață și Airport Handling a negociat noi contracte cu transportatori aerieni, aceștia din urmă au propus Airport Handling, precum și celorlalți furnizori de servicii contactați, condiții diferite – mai favorabile – decât cele obținute din partea SEAH. Potrivit trustului, este un lucru destul de comun ca un transportator aerian să decidă rezilierea contractului atunci când primește condiții mai favorabile din partea altor prestatori de servicii de handling concurenți; sau să pună sub semnul întrebării continuarea contractului în cazul în care prestatorul de servicii de handling nu este dispus să își îmbunătățească oferta în comparație cu cea a altor furnizori.

| (158) | Airport Handling și-a început activitatea în aeroporturile din Milano la 1 septembrie 2014, după ce participația SEA a fost transferată trustului. Deși Airport Handling a notificat inițial ENAC și transportatorii aerieni cu privire la începerea activității sale la 1 iulie 2014, întârzierile generate de transferul acțiunilor către trust și dificultățile cu sindicatele au întârziat și mai mult lansarea operațiunilor, până la 1 septembrie 2014. |
| --- | --- |

(158)

Airport Handling și-a început activitatea în aeroporturile din Milano la 1 septembrie 2014, după ce participația SEA a fost transferată trustului. Deși Airport Handling a notificat inițial ENAC și transportatorii aerieni cu privire la începerea activității sale la 1 iulie 2014, întârzierile generate de transferul acțiunilor către trust și dificultățile cu sindicatele au întârziat și mai mult lansarea operațiunilor, până la 1 septembrie 2014.

| (159) | La 28 februarie 2015, Airport Handling a încheiat contracte de handling la sol cu [...] (*1) transportatori aerieni, [...] (*1) care funcționează în Linate și [...] (*1) care funcționează la Malpensa. Trustul a susținut în continuare că Airport Handling nu a încheiat contracte cu toți transportatorii aflați anterior într-o relație contractuală cu SEAH. Mai precis, [...] (*1). |
| --- | --- |

(159)

La 28 februarie 2015, Airport Handling a încheiat contracte de handling la sol cu [...] (*1) transportatori aerieni, [...] (*1) care funcționează în Linate și [...] (*1) care funcționează la Malpensa. Trustul a susținut în continuare că Airport Handling nu a încheiat contracte cu toți transportatorii aflați anterior într-o relație contractuală cu SEAH. Mai precis, [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

| (160) | Potrivit trustului, contractele semnate de Airport Handling cu transportatorii aerieni sunt diferite de cele cu SEAH:






  — | din perspectivă juridică: Airport Handling a intrat într-o nouă relație contractuală și nu a devenit succesorul unui fost contract. Prin urmare, Airport Handling nu este responsabilă pentru pasivele, creanțele sau datoriile anterioare ale transportatorilor în ceea ce privește SEAH; |
| --- | --- | --- |

(160)

Potrivit trustului, contractele semnate de Airport Handling cu transportatorii aerieni sunt diferite de cele cu SEAH:

—

din perspectivă juridică: Airport Handling a intrat într-o nouă relație contractuală și nu a devenit succesorul unui fost contract. Prin urmare, Airport Handling nu este responsabilă pentru pasivele, creanțele sau datoriile anterioare ale transportatorilor în ceea ce privește SEAH;

din perspectivă juridică:

| — | din punct de vedere al conținutului:







  — | Airport Handling a primit aproape sistematic de la transportatori (direct sau prin intermediul unor anunțuri de participare) cereri pentru [...] (*1); |
| --- | --- | --- |

—

din punct de vedere al conținutului:

din punct de vedere al conținutului:

—

Airport Handling a primit aproape sistematic de la transportatori (direct sau prin intermediul unor anunțuri de participare) cereri pentru [...] (*1);

*1

| — | unii transportatori au [...] (*1); |
| --- | --- |

—

unii transportatori au [...] (*1);

*1

| — | unii transportatori au solicitat [...] (*1). |
| --- | --- |

—

unii transportatori au solicitat [...] (*1).

*1

| (161) | În special, potrivit trustului, [...] (*1) de transportatori au obținut de la Airport Handling, în cadrul negocierii noului contract de handling la sol, [...] (*1). În același timp, [...] (*1) de transportatori au contractat [...] (*1) cu SEAH. |
| --- | --- |

(161)

În special, potrivit trustului, [...] (*1) de transportatori au obținut de la Airport Handling, în cadrul negocierii noului contract de handling la sol, [...] (*1). În același timp, [...] (*1) de transportatori au contractat [...] (*1) cu SEAH.

*1

*1

*1

*1

| (162) | Trustul a susținut, de asemenea, că unele dintre cele mai importante contracte cu transportatori ([...] (*1)) ar urma să expire după cum urmează:






  — | contractul cu [...] (*1) la [...] (*1); |
| --- | --- | --- |

(162)

Trustul a susținut, de asemenea, că unele dintre cele mai importante contracte cu transportatori ([...] (*1)) ar urma să expire după cum urmează:

*1

—

contractul cu [...] (*1) la [...] (*1);

*1

*1

| — | contractul cu [...] (*1) la [...] (*1); |
| --- | --- |

—

contractul cu [...] (*1) la [...] (*1);

*1

*1

| — | contractul cu [...] (*1) la [...] (*1). |
| --- | --- |

—

contractul cu [...] (*1) la [...] (*1).

*1

*1

5.1.3.   Privitor la eforturile comune de comercializare

Privitor la eforturile comune de comercializare

| (163) | Asemenea Italiei, trustul consideră că orice eforturi comune de promovare depuse de SEA/SEAH și Airport Handling, în cazul în care aceste eforturi ar putea fi dovedite, ar fi lipsite de relevanță pentru evaluarea continuității economice. |
| --- | --- |

(163)

Asemenea Italiei, trustul consideră că orice eforturi comune de promovare depuse de SEA/SEAH și Airport Handling, în cazul în care aceste eforturi ar putea fi dovedite, ar fi lipsite de relevanță pentru evaluarea continuității economice.

| (164) | În plus, în opinia trustului, faptul că SEA ar fi declarat public și/sau comunicat transportatorilor că grupul intenționa să continue operațiunile de handling la sol nu este relevant în sensul anchetei, în măsura în care crearea și capitalizarea Airport Handling prin capitalizare ar fi fost aduse la cunoștința Comisiei din 2013. |
| --- | --- |

(164)

În plus, în opinia trustului, faptul că SEA ar fi declarat public și/sau comunicat transportatorilor că grupul intenționa să continue operațiunile de handling la sol nu este relevant în sensul anchetei, în măsura în care crearea și capitalizarea Airport Handling prin capitalizare ar fi fost aduse la cunoștința Comisiei din 2013.

5.1.4.   Privitor la cota de piață estimată a Airport Handling

Privitor la cota de piață estimată a Airport Handling

| (165) | Potrivit trustului, faptul că Airport Handling poate dobândi o prezență semnificativă pe piață pentru servicii de handling la sol în aeroporturile din Milano nu rezultă din transferul activelor de la SEAH către Airport Handling, ci din contextul special al aeroporturilor din Milano și din modelele de afaceri urmărite de diferiții prestatori de servicii de handling. |
| --- | --- |

(165)

Potrivit trustului, faptul că Airport Handling poate dobândi o prezență semnificativă pe piață pentru servicii de handling la sol în aeroporturile din Milano nu rezultă din transferul activelor de la SEAH către Airport Handling, ci din contextul special al aeroporturilor din Milano și din modelele de afaceri urmărite de diferiții prestatori de servicii de handling.

| (166) | În opinia trustului, faptul că o societate care iese de pe piață și că un alt operator (fie că este vorba despre un nou operator sau un operator deja existent) câștigă cote de piață similare este un fenomen care se observă pe piețe în mod regulat și este rezultatul elasticității încrucișate între întreprinderi concurente. Într-o piață ipotetică cu doar două întreprinderi A și B, este probabil ca, în cazul în care societatea A eșuează, clienții și cota de piață a acesteia să fie transferați către întreprinderea B, fără nicio legătură juridică sau factuală între cele două întreprinderi. În cazul aeroporturilor din Milano, este adevărat că funcționează mai mult de doi prestatori de servicii de handling, însă cu toate acestea, potrivit trustului, până în prezent doar doi dintre acești operatori și-au concentrat modelul de afaceri asupra aeroporturilor din Milano. Cotele de piață similare ar putea, în opinia trustului, să fie justificate prin trimitere la faptul că Airport Handling este singurul furnizor de servicii care și-a organizat activitatea în aeroporturile din Milano drept furnizor de terminale, pentru a satisface cererea transportatorilor și a oferi servicii de înaltă calitate. |
| --- | --- |

(166)

În opinia trustului, faptul că o societate care iese de pe piață și că un alt operator (fie că este vorba despre un nou operator sau un operator deja existent) câștigă cote de piață similare este un fenomen care se observă pe piețe în mod regulat și este rezultatul elasticității încrucișate între întreprinderi concurente. Într-o piață ipotetică cu doar două întreprinderi A și B, este probabil ca, în cazul în care societatea A eșuează, clienții și cota de piață a acesteia să fie transferați către întreprinderea B, fără nicio legătură juridică sau factuală între cele două întreprinderi. În cazul aeroporturilor din Milano, este adevărat că funcționează mai mult de doi prestatori de servicii de handling, însă cu toate acestea, potrivit trustului, până în prezent doar doi dintre acești operatori și-au concentrat modelul de afaceri asupra aeroporturilor din Milano. Cotele de piață similare ar putea, în opinia trustului, să fie justificate prin trimitere la faptul că Airport Handling este singurul furnizor de servicii care și-a organizat activitatea în aeroporturile din Milano drept furnizor de terminale, pentru a satisface cererea transportatorilor și a oferi servicii de înaltă calitate.

| (167) | Potrivit trustului, raționamentul Comisiei are un caracter circular: Fie cota de piață pe care Airport Handling urma să o atingă în aeroporturile din Milano, astfel cum a fost estimată în planul de afaceri, nu este realistă și, prin urmare, injecția de capital în Airport Handling ar reprezenta un ajutor de stat, fie cota de piață este, de fapt, realistă, însă în acest caz faptul că Airport Handling ar putea atinge cota de piață menționată este relevant pentru problema continuității economice. |
| --- | --- |

(167)

Potrivit trustului, raționamentul Comisiei are un caracter circular: Fie cota de piață pe care Airport Handling urma să o atingă în aeroporturile din Milano, astfel cum a fost estimată în planul de afaceri, nu este realistă și, prin urmare, injecția de capital în Airport Handling ar reprezenta un ajutor de stat, fie cota de piață este, de fapt, realistă, însă în acest caz faptul că Airport Handling ar putea atinge cota de piață menționată este relevant pentru problema continuității economice.

5.1.5.   Privitor la utilizarea activelor SEAH de către Airport Handling

Privitor la utilizarea activelor SEAH de către Airport Handling

| (168) | Trustul subliniază că licitația pentru vânzarea activelor SEAH a fost declarată nereușită deoarece niciun ofertant nu și-a exprimat interesul pentru achiziționarea loturilor puse spre vânzare. |
| --- | --- |

(168)

Trustul subliniază că licitația pentru vânzarea activelor SEAH a fost declarată nereușită deoarece niciun ofertant nu și-a exprimat interesul pentru achiziționarea loturilor puse spre vânzare.

| (169) | Potrivit Airport Handling, principalul motiv este acela că activele SEAH sunt depășite și, prin urmare, nu par atractive pentru piață. Într-adevăr, trustul susține că din [...] (*1) cele mai valoroase componente (de exemplu, [...] (*1)), doar aproximativ [...] (*1) active au fost achiziționate de SEAH după 31 decembrie 2006. Majoritatea activelor ar fi mai vechi de 15 ani, ceea ce provoacă dificultăți semnificative în obținerea de piese de schimb și, în consecință, în garantarea nivelurilor de performanță cerute. |
| --- | --- |

(169)

Potrivit Airport Handling, principalul motiv este acela că activele SEAH sunt depășite și, prin urmare, nu par atractive pentru piață. Într-adevăr, trustul susține că din [...] (*1) cele mai valoroase componente (de exemplu, [...] (*1)), doar aproximativ [...] (*1) active au fost achiziționate de SEAH după 31 decembrie 2006. Majoritatea activelor ar fi mai vechi de 15 ani, ceea ce provoacă dificultăți semnificative în obținerea de piese de schimb și, în consecință, în garantarea nivelurilor de performanță cerute.

*1

*1

*1

| (170) | Trustul reamintește, de asemenea, că Airport Handling nu a participat la licitația pentru vânzarea de active SEAH. Cu toate acestea, acesta consideră că achiziționarea activelor sale nu ar constitui o dovadă de continuitate economică cu SEAH. |
| --- | --- |

(170)

Trustul reamintește, de asemenea, că Airport Handling nu a participat la licitația pentru vânzarea de active SEAH. Cu toate acestea, acesta consideră că achiziționarea activelor sale nu ar constitui o dovadă de continuitate economică cu SEAH.

| (171) | Trustul a afirmat, de asemenea, că în prezent Airport Handling utilizează activele SEAH în temeiul unui contract bilateral semnat la 1 septembrie 2014. Potrivit trustului, contractul a fost negociat în condiții concurențiale de către SEAH și mandatar, în perioada cuprinsă între data înființării trustului (30 iunie 2014) și data transferului efectiv al participației SEA în Airport Handling către trust (27 august 2014). |
| --- | --- |

(171)

Trustul a afirmat, de asemenea, că în prezent Airport Handling utilizează activele SEAH în temeiul unui contract bilateral semnat la 1 septembrie 2014. Potrivit trustului, contractul a fost negociat în condiții concurențiale de către SEAH și mandatar, în perioada cuprinsă între data înființării trustului (30 iunie 2014) și data transferului efectiv al participației SEA în Airport Handling către trust (27 august 2014).

| (172) | Modificările semnificative ar fi fost aduse contractului de către mandatar, cum ar fi:






  — | verificarea valorii de piață a taxei de închiriere de către un expert independent numit de comun acord de către Airport Handling și SEAH, pentru a garanta că Airport Handling a plătit o taxă orientată spre piață pentru utilizarea activelor SEAH; |
| --- | --- | --- |

(172)

Modificările semnificative ar fi fost aduse contractului de către mandatar, cum ar fi:

—

verificarea valorii de piață a taxei de închiriere de către un expert independent numit de comun acord de către Airport Handling și SEAH, pentru a garanta că Airport Handling a plătit o taxă orientată spre piață pentru utilizarea activelor SEAH;

| — | ajustarea taxei de închiriere în cazul unei devieri cu mai mult de 10 % față de taxa de închiriere indicată de expertul independent; |
| --- | --- |

—

ajustarea taxei de închiriere în cazul unei devieri cu mai mult de 10 % față de taxa de închiriere indicată de expertul independent;

| — | prelungirea contractului până la 31 august 2015, pentru a fi în conformitate cu practicile comerciale obișnuite; |
| --- | --- |

—

prelungirea contractului până la 31 august 2015, pentru a fi în conformitate cu practicile comerciale obișnuite;

| — | posibilitatea de a subînchiria echipamentul unor terți; |
| --- | --- |

—

posibilitatea de a subînchiria echipamentul unor terți;

| — | o condiție ca întreținerea obișnuită și în caz de daune să fie suportată de către Airport Handling, în timp ce întreținerea extraordinară rămâne în responsabilitatea SEAH. |
| --- | --- |

—

o condiție ca întreținerea obișnuită și în caz de daune să fie suportată de către Airport Handling, în timp ce întreținerea extraordinară rămâne în responsabilitatea SEAH.

| (173) | Trustul a reamintit faptul că taxa de închiriere a fost stabilită pe baza unor evaluări independente realizate de experți diferiți și, prin urmare, a reflectat prețul pieței. |
| --- | --- |

(173)

Trustul a reamintit faptul că taxa de închiriere a fost stabilită pe baza unor evaluări independente realizate de experți diferiți și, prin urmare, a reflectat prețul pieței.

| (174) | Trustul a susținut, de asemenea, că Airport Handling pusese deja în aplicare proceduri pentru achiziția de la părți terțe a unei părți importante a activelor ([...] (*1) %) necesare pentru funcționarea întreprinderii, pentru a înlocui activele închiriate de la SEAH la expirarea contractului de închiriere. În acest sens:






  — | la 26 noiembrie 2014, consiliul de administrație al Airport Handling a hotărât să inițieze o procedură de licitație pentru reînnoirea activelor închiriate de la SEAH, pentru o valoare totală estimată de aproximativ [...] EUR (*1); |
| --- | --- | --- |

(174)

Trustul a susținut, de asemenea, că Airport Handling pusese deja în aplicare proceduri pentru achiziția de la părți terțe a unei părți importante a activelor ([...] (*1) %) necesare pentru funcționarea întreprinderii, pentru a înlocui activele închiriate de la SEAH la expirarea contractului de închiriere. În acest sens:

*1

—

la 26 noiembrie 2014, consiliul de administrație al Airport Handling a hotărât să inițieze o procedură de licitație pentru reînnoirea activelor închiriate de la SEAH, pentru o valoare totală estimată de aproximativ [...] EUR (*1);

*1

| — | licitațiile respective (toate, cu excepția uneia, care se afla încă în faza inițială la momentul când au fost depuse observațiile trustului cu privire la decizia de inițiere a procedurii din 2014) au fost încheiate la începutul lunii ianuarie 2015, iar Airport Handling aprobase deja un prim ordin pentru achiziționarea a aproximativ [...] (*1) % din active (inclusiv [...] (*1)) la 11 februarie 2015. Potrivit trustului, un al doilea ordin ar putea fi plasat la scurt timp, sub rezerva identificării unor forme alternative de finanțare sau furnizare, din moment ce rezultatele procedurii de selecție au arătat o creștere semnificativă a costurilor noilor echipamente. |
| --- | --- |

—

licitațiile respective (toate, cu excepția uneia, care se afla încă în faza inițială la momentul când au fost depuse observațiile trustului cu privire la decizia de inițiere a procedurii din 2014) au fost încheiate la începutul lunii ianuarie 2015, iar Airport Handling aprobase deja un prim ordin pentru achiziționarea a aproximativ [...] (*1) % din active (inclusiv [...] (*1)) la 11 februarie 2015. Potrivit trustului, un al doilea ordin ar putea fi plasat la scurt timp, sub rezerva identificării unor forme alternative de finanțare sau furnizare, din moment ce rezultatele procedurii de selecție au arătat o creștere semnificativă a costurilor noilor echipamente.

*1

*1

5.1.6.   Privitor la calendarul și logica funcționării

Privitor la calendarul și logica funcționării

| (175) | Potrivit trustului, a concluziona că înființarea unei noi filiale de handling la sol de către SEA are scopul eludării ordinului de recuperare este echivalent cu a declara că o decizie negativă privind ajutorul de stat împiedică beneficiarul unui ajutor presupus să își reia activitatea economică în noi condiții. |
| --- | --- |

(175)

Potrivit trustului, a concluziona că înființarea unei noi filiale de handling la sol de către SEA are scopul eludării ordinului de recuperare este echivalent cu a declara că o decizie negativă privind ajutorul de stat împiedică beneficiarul unui ajutor presupus să își reia activitatea economică în noi condiții.

5.1.7.   Privitor la acțiunile întreprinse de către mandatar pentru a asigura discontinuitate economică

Privitor la acțiunile întreprinse de către mandatar pentru a asigura discontinuitate economică

| (176) | Trustul subliniază că, la 1 august 2014, mandatarul și SEA au încheiat un protocol pentru a-i permite mandatarului să înceapă realizarea anumitor funcții de conducere și monitorizare a funcționării Airport Handling în cursul lunilor iulie și august 2014. |
| --- | --- |

(176)

Trustul subliniază că, la 1 august 2014, mandatarul și SEA au încheiat un protocol pentru a-i permite mandatarului să înceapă realizarea anumitor funcții de conducere și monitorizare a funcționării Airport Handling în cursul lunilor iulie și august 2014.

| (177) | În această etapă, în plus față de măsurile luate în urma consultării cu SEAH referitoare la închirierea activelor SEAH și raportul experților, mandatarul a solicitat și a obținut de la SEA resursele financiare necesare pentru a-și desfășura activitatea total independent față de aceasta din urmă. În plus, mandatarul i-a cerut SEA să își redefinească contractele de prestări de servicii cu Airport Handling, a identificat un nou comitet general pentru Airport Handling și a solicitat modificări ale statutului Airport Handling pentru a asigura autonomia deplină a societății. |
| --- | --- |

(177)

În această etapă, în plus față de măsurile luate în urma consultării cu SEAH referitoare la închirierea activelor SEAH și raportul experților, mandatarul a solicitat și a obținut de la SEA resursele financiare necesare pentru a-și desfășura activitatea total independent față de aceasta din urmă. În plus, mandatarul i-a cerut SEA să își redefinească contractele de prestări de servicii cu Airport Handling, a identificat un nou comitet general pentru Airport Handling și a solicitat modificări ale statutului Airport Handling pentru a asigura autonomia deplină a societății.

| (178) | În urma transferului participației SEA către trust, la 27 august 2014 mandatarul a numit un nou consiliu de administrație. |
| --- | --- |

(178)

În urma transferului participației SEA către trust, la 27 august 2014 mandatarul a numit un nou consiliu de administrație.

| (179) | De asemenea, mandatarul s-a asigurat că noua administrație:






  — | a solicitat membrilor consiliului de administrație al Airport Handling să pregătească și să emită o evaluare completă a întreprinderii pentru a se asigura că nu au fost adoptate acte care sunt incompatibile cu cerința de discontinuitate economică; |
| --- | --- | --- |

(179)

De asemenea, mandatarul s-a asigurat că noua administrație:

—

a solicitat membrilor consiliului de administrație al Airport Handling să pregătească și să emită o evaluare completă a întreprinderii pentru a se asigura că nu au fost adoptate acte care sunt incompatibile cu cerința de discontinuitate economică;

| — | a solicitat instituirea de proceduri pentru:






  — | a asigurat, printre altele, că nu au fost puse în aplicare acte juridice între SEAH și Airport Handling privind furnizarea de bunuri, de proprietăți mobiliare și/sau imobiliare, de contracte încheiate cu companiile aeriene și/sau furnizori de bunuri și de servicii legate de activitățile de handling; |
| --- | --- | --- |

—

a solicitat instituirea de proceduri pentru:

—

a asigurat, printre altele, că nu au fost puse în aplicare acte juridice între SEAH și Airport Handling privind furnizarea de bunuri, de proprietăți mobiliare și/sau imobiliare, de contracte încheiate cu companiile aeriene și/sau furnizori de bunuri și de servicii legate de activitățile de handling;

| — | a verificat că Airport Handling va pune în aplicare procedurile și controalele necesare pentru a evita situația în care societatea beneficiază de informații comerciale nejustificate deținute de SEA, care ar putea fi în beneficiul Airport Handling în raport cu concurenții săi în achiziționarea sau menținerea de contracte cu transportatori sau sunt relevante pentru poziționarea Airport Handling pe piața serviciilor de handling la sol; |
| --- | --- |

—

a verificat că Airport Handling va pune în aplicare procedurile și controalele necesare pentru a evita situația în care societatea beneficiază de informații comerciale nejustificate deținute de SEA, care ar putea fi în beneficiul Airport Handling în raport cu concurenții săi în achiziționarea sau menținerea de contracte cu transportatori sau sunt relevante pentru poziționarea Airport Handling pe piața serviciilor de handling la sol;

| — | a luat act de posturile existente, prin integrarea funcțiilor de conducere acolo unde sunt considerate insuficiente (în principal Direcția Juridic și Resurse); |
| --- | --- |

—

a luat act de posturile existente, prin integrarea funcțiilor de conducere acolo unde sunt considerate insuficiente (în principal Direcția Juridic și Resurse);

| — | a modificat guvernanța Airport Handling de delegare către directorul executiv (care este membru al consiliului de administrație) a unor competențe decizionale ample; |
| --- | --- |

—

a modificat guvernanța Airport Handling de delegare către directorul executiv (care este membru al consiliului de administrație) a unor competențe decizionale ample;

| — | a evaluat și a confirmat în mod provizoriu directorul general; |
| --- | --- |

—

a evaluat și a confirmat în mod provizoriu directorul general;

| — | a decis că Airport Handling ar trebui să aibă propriul site web; |
| --- | --- |

—

a decis că Airport Handling ar trebui să aibă propriul site web;

| — | s-a angajat în negocieri intense cu SEA pentru o revizuire aprofundată a contractelor de prestări servicii existente între Airport Handling și SEA cu scopul de a se asigura că toate serviciile sunt disponibile în cele mai bune condiții posibile și a obținut posibilitatea de întrerupere a serviciului, fără penalități, în cazul în care și atunci când Airport Handling decide să facă uz de structuri interne sau abordări diferite și furnizori mai convenabili; |
| --- | --- |

—

s-a angajat în negocieri intense cu SEA pentru o revizuire aprofundată a contractelor de prestări servicii existente între Airport Handling și SEA cu scopul de a se asigura că toate serviciile sunt disponibile în cele mai bune condiții posibile și a obținut posibilitatea de întrerupere a serviciului, fără penalități, în cazul în care și atunci când Airport Handling decide să facă uz de structuri interne sau abordări diferite și furnizori mai convenabili;

| — | a comunicat clienților, furnizorilor și autorității competente (ENAC) schimbarea controlului asupra societății. |
| --- | --- |

—

a comunicat clienților, furnizorilor și autorității competente (ENAC) schimbarea controlului asupra societății.

| (180) | În plus, mandatarul a luat măsuri pentru a asigura discontinuitatea economică. În rezumat, aceste proceduri cuprind:






  — | lista de operațiuni considerate relevante pentru a asigura discontinuitatea economică; |
| --- | --- | --- |

(180)

În plus, mandatarul a luat măsuri pentru a asigura discontinuitatea economică. În rezumat, aceste proceduri cuprind:

—

lista de operațiuni considerate relevante pentru a asigura discontinuitatea economică;

| — | evaluarea și aprobarea acestor operațiuni; |
| --- | --- |

—

evaluarea și aprobarea acestor operațiuni;

| — | fluxul de informații către consiliul de administrație; |
| --- | --- |

—

fluxul de informații către consiliul de administrație;

| — | procedurile de gestiune, separare și stocare a informațiilor care ar putea fi relevante pentru discontinuitatea economică. |
| --- | --- |

—

procedurile de gestiune, separare și stocare a informațiilor care ar putea fi relevante pentru discontinuitatea economică.

| (181) | Potrivit trustului, procedurile interne respective au fost explicate în două sesiuni de formare pentru conducerea de nivel superior și, respectiv, de nivel mediu a Airport Handling. |
| --- | --- |

(181)

Potrivit trustului, procedurile interne respective au fost explicate în două sesiuni de formare pentru conducerea de nivel superior și, respectiv, de nivel mediu a Airport Handling.

5.1.8.   Privitor la posibilitatea de a imputa măsurile statului

Privitor la posibilitatea de a imputa măsurile statului

| (182) | Potrivit trustului, în perioada iunie-august 2014, autoritățile italiene nu au exercitat o influență directă asupra SEA și asupra deciziei acesteia de a investi în Airport Handling. Nu ar fi existat nicio indicație, directă sau indirectă, care ar fi putut da naștere celei mai vagi îndoieli că decizia de înființare și/sau capitalizare a Airport Handling a depins de autoritățile italiene. |
| --- | --- |

(182)

Potrivit trustului, în perioada iunie-august 2014, autoritățile italiene nu au exercitat o influență directă asupra SEA și asupra deciziei acesteia de a investi în Airport Handling. Nu ar fi existat nicio indicație, directă sau indirectă, care ar fi putut da naștere celei mai vagi îndoieli că decizia de înființare și/sau capitalizare a Airport Handling a depins de autoritățile italiene.

5.1.9.   Privitor la planul de afaceri al Airport Handling și conformitatea cu principiul investitorului în economia de piață

Privitor la planul de afaceri al Airport Handling și conformitatea cu principiul investitorului în economia de piață

| (183) | Potrivit trustului, nu există continuitate între SEAH și Airport Handling și, prin urmare, orice investitor privat ar fi luat în considerare fragilitatea aprecierii efectuate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii din 2014 și nu ar fi fost influențat de această apreciere în decizia sa de a investi în Airport Handling. |
| --- | --- |

(183)

Potrivit trustului, nu există continuitate între SEAH și Airport Handling și, prin urmare, orice investitor privat ar fi luat în considerare fragilitatea aprecierii efectuate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii din 2014 și nu ar fi fost influențat de această apreciere în decizia sa de a investi în Airport Handling.

| (184) | Trustul a clarificat faptul că planul de afaceri din noiembrie 2013 prezentat inițial Comisiei a fost îmbunătățit între timp. Prin urmare, planul de afaceri aflat la baza deciziei de capitalizare a Airport Handling a fost planul de afaceri din august 2014, adoptat de consiliul de administrație al Airport Handling la 26 august 2014. |
| --- | --- |

(184)

Trustul a clarificat faptul că planul de afaceri din noiembrie 2013 prezentat inițial Comisiei a fost îmbunătățit între timp. Prin urmare, planul de afaceri aflat la baza deciziei de capitalizare a Airport Handling a fost planul de afaceri din august 2014, adoptat de consiliul de administrație al Airport Handling la 26 august 2014.

| (185) | În urma transferului participației SEA către trust, mandatarul a început să verifice credibilitatea planului de afaceri al Airport Handling. Potrivit trustului, comitetul de administrație nou numit al Airport Handling a examinat, în primul rând, dacă planul de afaceri din 6 august 2014 era fiabil, încredințând sarcina Boston Consulting Group („BCG”). |
| --- | --- |

(185)

În urma transferului participației SEA către trust, mandatarul a început să verifice credibilitatea planului de afaceri al Airport Handling. Potrivit trustului, comitetul de administrație nou numit al Airport Handling a examinat, în primul rând, dacă planul de afaceri din 6 august 2014 era fiabil, încredințând sarcina Boston Consulting Group („BCG”).

| (186) | BCG și-a prezentat concluziile către Airport Handling la 14 octombrie 2014. BCG a ajuns la concluzia că obiectivul planului de afaceri, și anume EBIT în 2017 de [...] (*1) EUR, cu o marjă de [...] (*1) %, a fost rezonabil și că nivelul de deviație a fost în mare parte conform cu sau ușor sub rentabilitatea medie a unui eșantion reprezentativ al altor societăți europene publice și private care își desfășoară activitatea în sectorul serviciilor de handling la sol. De asemenea, BCG a confirmat validitatea planului de afaceri din noiembrie 2013. |
| --- | --- |

(186)

BCG și-a prezentat concluziile către Airport Handling la 14 octombrie 2014. BCG a ajuns la concluzia că obiectivul planului de afaceri, și anume EBIT în 2017 de [...] (*1) EUR, cu o marjă de [...] (*1) %, a fost rezonabil și că nivelul de deviație a fost în mare parte conform cu sau ușor sub rentabilitatea medie a unui eșantion reprezentativ al altor societăți europene publice și private care își desfășoară activitatea în sectorul serviciilor de handling la sol. De asemenea, BCG a confirmat validitatea planului de afaceri din noiembrie 2013.

*1

*1

5.1.9.1.   Privitor la reducerea intenționată a forței de muncă și câștigurile de eficiență

Privitor la reducerea intenționată a forței de muncă și câștigurile de eficiență

| (187) | Potrivit trustului, Airport Handling este decisă să obține un maximum de eficiență și de flexibilitate prin intermediul [...] (*1). Conform planului de afaceri din 6 august 2014, se preconizează că Airport Handling va angaja [...] (*1). Acest obiectiv va fi atins prin raționalizarea structurilor de coordonare și introducerea de noi echipamente performante și sisteme informatice pentru gestionarea personalului, ceea ce îi va permite societății Airport Handling să nu înlocuiască personalul care își încetează activitatea. |
| --- | --- |

(187)

Potrivit trustului, Airport Handling este decisă să obține un maximum de eficiență și de flexibilitate prin intermediul [...] (*1). Conform planului de afaceri din 6 august 2014, se preconizează că Airport Handling va angaja [...] (*1). Acest obiectiv va fi atins prin raționalizarea structurilor de coordonare și introducerea de noi echipamente performante și sisteme informatice pentru gestionarea personalului, ceea ce îi va permite societății Airport Handling să nu înlocuiască personalul care își încetează activitatea.

*1

*1

5.1.9.2.   Privitor la câștigurile de eficiență legate de elemente specifice organizării muncii

Privitor la câștigurile de eficiență legate de elemente specifice organizării muncii

| (188) | Potrivit trustului, un grad și mai mare de eficiență va rezulta din următoarea serie de măsuri:






  — | Optimizarea cotei de contracte cu durată fixă și a contractelor cu normă redusă: eficiența este preconizată să crească cu aproximativ [...] (*1) % deja în 2015; și împreună cu [...] (*1) ar crește suplimentar cu [...] (*1) % până în 2017; |
| --- | --- | --- |

(188)

Potrivit trustului, un grad și mai mare de eficiență va rezulta din următoarea serie de măsuri:

—

Optimizarea cotei de contracte cu durată fixă și a contractelor cu normă redusă: eficiența este preconizată să crească cu aproximativ [...] (*1) % deja în 2015; și împreună cu [...] (*1) ar crește suplimentar cu [...] (*1) % până în 2017;

Optimizarea cotei de contracte cu durată fixă și a contractelor cu normă redusă

*1

*1

*1

| — | O mai bună definiție a programului de lucru: contractul de muncă aplicat de Airport Handling prevede [...] (*1) față de contractul pe care SEAH l-a aplicat angajaților săi. Acest lucru permite economii de [...] (*1) % în ceea ce privește numărul de angajați. În plus, timpul zilnic de lucru al personalului cu normă întreagă a fost [...] (*1), cu un impact asupra nevoilor de personal de [...] (*1) %. Cu reînnoirea acordului colectiv, așteptată în cursul anului 2015, un plus de [...] (*1). În plus, Airport Handling intenționează să optimizeze utilizarea resurselor prin introducerea de instrumente precum lucrul în ture și contractele cu modularea calendarului zilnic și săptămânal conform cerințelor reale, în conformitate cu noile posibilități oferite de acordurile colective la nivel național. Aceste mecanisme îi vor permite Airport Handling să crească eficiența cu cel puțin [...] (*1) %; |
| --- | --- |

—

O mai bună definiție a programului de lucru: contractul de muncă aplicat de Airport Handling prevede [...] (*1) față de contractul pe care SEAH l-a aplicat angajaților săi. Acest lucru permite economii de [...] (*1) % în ceea ce privește numărul de angajați. În plus, timpul zilnic de lucru al personalului cu normă întreagă a fost [...] (*1), cu un impact asupra nevoilor de personal de [...] (*1) %. Cu reînnoirea acordului colectiv, așteptată în cursul anului 2015, un plus de [...] (*1). În plus, Airport Handling intenționează să optimizeze utilizarea resurselor prin introducerea de instrumente precum lucrul în ture și contractele cu modularea calendarului zilnic și săptămânal conform cerințelor reale, în conformitate cu noile posibilități oferite de acordurile colective la nivel național. Aceste mecanisme îi vor permite Airport Handling să crească eficiența cu cel puțin [...] (*1) %;

O mai bună definiție a programului de lucru:

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| — | Adaptarea structurii organizaționale în vederea utilizării resurselor în mod eficace cu [...]
   (*1): începând deja din 2015, se va înregistra o creștere a eficienței care rezultă din modernizarea sezonieră a matrițelor în funcție de creșterea traficului și din redistribuirea perioadelor de concediu în nouă perioade, care presupune o [...] (*1). Economiile estimate vor fi de [...] (*1) %; |
| --- | --- |

—

Adaptarea structurii organizaționale în vederea utilizării resurselor în mod eficace cu [...]
   (*1): începând deja din 2015, se va înregistra o creștere a eficienței care rezultă din modernizarea sezonieră a matrițelor în funcție de creșterea traficului și din redistribuirea perioadelor de concediu în nouă perioade, care presupune o [...] (*1). Economiile estimate vor fi de [...] (*1) %;

Adaptarea structurii organizaționale în vederea utilizării resurselor în mod eficace cu [...]

*1

*1

*1

| — | Optimizarea capacității personalului existent: utilizarea treptată a [...] (*1) va conduce la o creștere pozitivă a eficienței productive de 0,5 %. Reducerea numărului de posturi pentru [...] (*1), deja realizată parțial ([...] (*1) și parțial în curs de aplicare în 2015 ([...] (*1)), va contribui, de asemenea, la creșterea eficienței. |
| --- | --- |

—

Optimizarea capacității personalului existent: utilizarea treptată a [...] (*1) va conduce la o creștere pozitivă a eficienței productive de 0,5 %. Reducerea numărului de posturi pentru [...] (*1), deja realizată parțial ([...] (*1) și parțial în curs de aplicare în 2015 ([...] (*1)), va contribui, de asemenea, la creșterea eficienței.

Optimizarea capacității personalului existent:

*1

*1

*1

*1

| — | Economiile de scară pentru un trafic mai mare: intensificarea traficului pentru clienții existenți și încheierea de contracte cu transportatori noi, inclusiv cei care își desfășoară activitatea în afara orelor de vârf, va permite îmbunătățirea factorilor de saturație de personal cu un efect în termeni de creștere a productivității de + [...] % în 2017. |
| --- | --- |

—

Economiile de scară pentru un trafic mai mare: intensificarea traficului pentru clienții existenți și încheierea de contracte cu transportatori noi, inclusiv cei care își desfășoară activitatea în afara orelor de vârf, va permite îmbunătățirea factorilor de saturație de personal cu un efect în termeni de creștere a productivității de + [...] % în 2017.

Economiile de scară pentru un trafic mai mare:

| — | Ajustări structurale în procesele industriale: trustul a menționat următoarele rute concepute să stimuleze eficiența: o mai bună planificare și organizare a activității, investiții în soluții tehnice pentru a permite automatizarea parțială sau totală a unor activități, legând cheltuielile cu forța de muncă de realizările și efectele economice. În ceea ce privește planificarea activităților, trustul a indicat că Airport Handling a prevăzut investiții în noi sisteme informatice pentru gestionarea personalului și alocarea în schimburi care să conducă la o utilizare mai rațională a resurselor, cu o eficiență de [...] (*1) %. În plus, Airport Handling a declanșat un proces de achiziție de noi echipamente dotate cu sisteme moderne de geolocalizare. Nivelurile de eficiență în ceea ce privește utilizarea personalului sunt estimate la [...] (*1) %. |
| --- | --- |

—

Ajustări structurale în procesele industriale: trustul a menționat următoarele rute concepute să stimuleze eficiența: o mai bună planificare și organizare a activității, investiții în soluții tehnice pentru a permite automatizarea parțială sau totală a unor activități, legând cheltuielile cu forța de muncă de realizările și efectele economice. În ceea ce privește planificarea activităților, trustul a indicat că Airport Handling a prevăzut investiții în noi sisteme informatice pentru gestionarea personalului și alocarea în schimburi care să conducă la o utilizare mai rațională a resurselor, cu o eficiență de [...] (*1) %. În plus, Airport Handling a declanșat un proces de achiziție de noi echipamente dotate cu sisteme moderne de geolocalizare. Nivelurile de eficiență în ceea ce privește utilizarea personalului sunt estimate la [...] (*1) %.

Ajustări structurale în procesele industriale:

*1

*1

| (189) | Potrivit trustului, rezultatele obținute de Airport Handling în primele luni de funcționare îi permit Comisiei să verifice ex post că ipotezele din planul de afaceri au fost corecte. Trustul a subliniat rezultatele primelor patru luni de activitate, care arată [...] (*1) EBIT de [...] (*1) EUR și [...] (*1) de [...] (*1) EUR comparativ cu previziunile planului de afaceri din 6 august 2014. Această tendință pozitivă a fost rezultatul a [...] (*1) venituri ([...] (*1) EUR) și costuri de [...] (*1) ([...] (*1) EUR). |
| --- | --- |

(189)

Potrivit trustului, rezultatele obținute de Airport Handling în primele luni de funcționare îi permit Comisiei să verifice ex post că ipotezele din planul de afaceri au fost corecte. Trustul a subliniat rezultatele primelor patru luni de activitate, care arată [...] (*1) EBIT de [...] (*1) EUR și [...] (*1) de [...] (*1) EUR comparativ cu previziunile planului de afaceri din 6 august 2014. Această tendință pozitivă a fost rezultatul a [...] (*1) venituri ([...] (*1) EUR) și costuri de [...] (*1) ([...] (*1) EUR).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

5.2.   Observații din partea SEAH (în lichidare)

Observații din partea SEAH (în lichidare)

5.2.1.   Privitor la activele SEAH

Privitor la activele SEAH

| (190) | Potrivit SEAH, echipamentul de handling la sol avea o valoare contabilă de [...] (*1) EUR înainte de intrarea în lichidare a SEAH. Vârsta medie a acestor active a fost de [...] (*1). Din aproximativ [...] (*1) elemente de valoare mai mare [...] (*1) echipamente cu excepția [...] (*1)), numai [...] (*1) au fost achiziționate după 31 decembrie 2006. |
| --- | --- |

(190)

Potrivit SEAH, echipamentul de handling la sol avea o valoare contabilă de [...] (*1) EUR înainte de intrarea în lichidare a SEAH. Vârsta medie a acestor active a fost de [...] (*1). Din aproximativ [...] (*1) elemente de valoare mai mare [...] (*1) echipamente cu excepția [...] (*1)), numai [...] (*1) au fost achiziționate după 31 decembrie 2006.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (191) | Atunci când SEAH a intrat în lichidare, celelalte active rămase ale societății constând în capitalul de lucru legat de modelul de afaceri și-au încetat activitatea la 1 septembrie 2014. În plus, anumite [...] (*1) au fost prezente. Aceste poziții au fost lichidate în timp. Prin urmare, potrivit SEAH, lichidatorul se bazează numai pe vânzarea de echipamente de handling la sol pentru a finanța costurile de lichidare și orice alte poziții debitoare reziduale. |
| --- | --- |

(191)

Atunci când SEAH a intrat în lichidare, celelalte active rămase ale societății constând în capitalul de lucru legat de modelul de afaceri și-au încetat activitatea la 1 septembrie 2014. În plus, anumite [...] (*1) au fost prezente. Aceste poziții au fost lichidate în timp. Prin urmare, potrivit SEAH, lichidatorul se bazează numai pe vânzarea de echipamente de handling la sol pentru a finanța costurile de lichidare și orice alte poziții debitoare reziduale.

*1

5.2.2.   Privitor la oferta de vânzare a activelor SEAH

Privitor la oferta de vânzare a activelor SEAH

| (192) | Una dintre sarcinile principale ale lichidatorului a fost de a finaliza procedura de licitație nediscriminatorie deschisă și publică pentru vânzarea activelor SEAH deja lansată înainte de intrarea societății în procedurile de lichidare. |
| --- | --- |

(192)

Una dintre sarcinile principale ale lichidatorului a fost de a finaliza procedura de licitație nediscriminatorie deschisă și publică pentru vânzarea activelor SEAH deja lansată înainte de intrarea societății în procedurile de lichidare.

| (193) | Potrivit SEAH, activele au fost grupate în nouă seturi care au inclus active complementare cu valori diferite și cu autonomie funcțională. Obiectivul a fost de a garanta o largă participare la licitație. Distribuirea activelor în seturi urmărea să răspundă cerințelor pieței, astfel cum au fost identificate pe baza activității principalilor prestatori de servicii de handling în aeroporturi italiene. Informațiile disponibile arată că procedura de vânzare a fost limitată la prestatori de servicii de handling, operatori aeroportuari, producători ai tipurilor de echipamente vândute, detailiști și societăți de leasing. În plus, au fost stabilite cerințe minime de solvabilitate, referitoare în special la (i) o cifră de afaceri de cel puțin 1 milion EUR per set de active pentru care intenționează să prezinte o ofertă; (ii) active nete de cel puțin 1 milion EUR sau 2 milioane EUR în cazul în care potențialii cumpărători licitează pentru mai mult de un set; iii) gradul de îndatorare nu mai mare de 3. Cererea de oferte nu prevedea alte criterii de selecție decât cerințele obligatorii menționate mai sus. |
| --- | --- |

(193)

Potrivit SEAH, activele au fost grupate în nouă seturi care au inclus active complementare cu valori diferite și cu autonomie funcțională. Obiectivul a fost de a garanta o largă participare la licitație. Distribuirea activelor în seturi urmărea să răspundă cerințelor pieței, astfel cum au fost identificate pe baza activității principalilor prestatori de servicii de handling în aeroporturi italiene. Informațiile disponibile arată că procedura de vânzare a fost limitată la prestatori de servicii de handling, operatori aeroportuari, producători ai tipurilor de echipamente vândute, detailiști și societăți de leasing. În plus, au fost stabilite cerințe minime de solvabilitate, referitoare în special la (i) o cifră de afaceri de cel puțin 1 milion EUR per set de active pentru care intenționează să prezinte o ofertă; (ii) active nete de cel puțin 1 milion EUR sau 2 milioane EUR în cazul în care potențialii cumpărători licitează pentru mai mult de un set; iii) gradul de îndatorare nu mai mare de 3. Cererea de oferte nu prevedea alte criterii de selecție decât cerințele obligatorii menționate mai sus.

| (194) | SEAH remarcă faptul că niciun ofertant potențial nu și-a exprimat interesul de a achiziționa activele în cauză. Singurele cereri de informații ar fi fost depuse în afara cadrului procedurii numai de către părți interesate de achiziționarea anumitor active, însă la prețuri semnificativ mai scăzute decât cele stabilite de către experții independenți. SEAH a susținut, de asemenea, că și-a exprimat interesul de a achiziționa activele în cauză, însă nu a prezentat o ofertă. Comisia observă că autoritățile italiene declaraseră deja, la 27 noiembrie 2013, atunci când au consultat Comisia cu privire la planul SEA de a lichida SEAH, de a înființa Airport Handling și de a-i furniza acesteia capital, că Airport Handling nu va participa la procedura de vânzare și, prin urmare, nu va prezenta nicio ofertă în această procedură. |
| --- | --- |

(194)

SEAH remarcă faptul că niciun ofertant potențial nu și-a exprimat interesul de a achiziționa activele în cauză. Singurele cereri de informații ar fi fost depuse în afara cadrului procedurii numai de către părți interesate de achiziționarea anumitor active, însă la prețuri semnificativ mai scăzute decât cele stabilite de către experții independenți. SEAH a susținut, de asemenea, că și-a exprimat interesul de a achiziționa activele în cauză, însă nu a prezentat o ofertă. Comisia observă că autoritățile italiene declaraseră deja, la 27 noiembrie 2013, atunci când au consultat Comisia cu privire la planul SEA de a lichida SEAH, de a înființa Airport Handling și de a-i furniza acesteia capital, că Airport Handling nu va participa la procedura de vânzare și, prin urmare, nu va prezenta nicio ofertă în această procedură.

| (195) | După încercarea nereușită de a vinde activele SEAH, lichidatorul a intrat în contact cu principalii operatori din sector pentru a discuta posibilitatea unei vânzări a activelor respective și condițiile care se pot aplica unei astfel de vânzări. |
| --- | --- |

(195)

După încercarea nereușită de a vinde activele SEAH, lichidatorul a intrat în contact cu principalii operatori din sector pentru a discuta posibilitatea unei vânzări a activelor respective și condițiile care se pot aplica unei astfel de vânzări.

5.2.3.   Privitor la evaluarea activelor

Privitor la evaluarea activelor

| (196) | SEAH reamintește că, înainte de intrarea în lichidare a SEAH, consiliul său de administrație a selectat IMQ ca expert independent însărcinat cu evaluarea activelor. Evaluarea a fost emisă la 25 iunie 2014 și a propus o taxă de închiriere în valoare de [...] (*1) EUR pe an, o valoare considerată conformă cu condițiile de piață. La 1 septembrie 2014, SEAH a încredințat E & Y cu o a doua evaluare a activelor. La cererea mandatarului, SEAH și trustul au solicitat de comun acord E & Y să prezinte o a doua evaluare. E &Y a propus atunci o taxă de închiriere de 1,4 milioane EUR pe an. |
| --- | --- |

(196)

SEAH reamintește că, înainte de intrarea în lichidare a SEAH, consiliul său de administrație a selectat IMQ ca expert independent însărcinat cu evaluarea activelor. Evaluarea a fost emisă la 25 iunie 2014 și a propus o taxă de închiriere în valoare de [...] (*1) EUR pe an, o valoare considerată conformă cu condițiile de piață. La 1 septembrie 2014, SEAH a încredințat E & Y cu o a doua evaluare a activelor. La cererea mandatarului, SEAH și trustul au solicitat de comun acord E & Y să prezinte o a doua evaluare. E &Y a propus atunci o taxă de închiriere de 1,4 milioane EUR pe an.

*1

| (197) | SEAH a adăugat că Airport Handling utilizează în prezent activele SEAH în temeiul unui contract de închiriere și este responsabilă pentru întreținerea lor (cheltuielile de întreținere sunt estimate la [...] (*1) EUR pe an). |
| --- | --- |

(197)

SEAH a adăugat că Airport Handling utilizează în prezent activele SEAH în temeiul unui contract de închiriere și este responsabilă pentru întreținerea lor (cheltuielile de întreținere sunt estimate la [...] (*1) EUR pe an).

*1

5.2.4.   Privitor la contractul de închiriere

Privitor la contractul de închiriere

| (198) | Potrivit SEAH, contractul de închiriere, înainte de încheierea sa, a făcut obiectul unor negocieri intense între părți, fără nicio intervenție din partea SEA. SEAH a susținut că încheierea contractului de închiriere este o condiție obligatorie pentru menținerea valorii activelor în vederea eliberării acestora. În situația în care nu există un contract de închiriere cu Airport Handling, SEAH ar fi trebuit să elimine echipamentul din aeroporturi, determinând așadar costuri semnificative de transport și întreținere. |
| --- | --- |

(198)

Potrivit SEAH, contractul de închiriere, înainte de încheierea sa, a făcut obiectul unor negocieri intense între părți, fără nicio intervenție din partea SEA. SEAH a susținut că încheierea contractului de închiriere este o condiție obligatorie pentru menținerea valorii activelor în vederea eliberării acestora. În situația în care nu există un contract de închiriere cu Airport Handling, SEAH ar fi trebuit să elimine echipamentul din aeroporturi, determinând așadar costuri semnificative de transport și întreținere.

| (199) | SEAH a susținut, de asemenea, că, având în vedere expirarea contractului de închiriere la 31 august 2015, lichidatorul a luat în considerare opțiunile pentru eliberarea activelor. SEAH subliniază faptul că o vânzare de active către Airport Handling, de îndată ce îndoielile exprimate de Comisie cu privire la continuitatea economică sunt înlăturate, ar permite SEAH să maximizeze valoarea activelor respective în cadrul procedurii de lichidare. |
| --- | --- |

(199)

SEAH a susținut, de asemenea, că, având în vedere expirarea contractului de închiriere la 31 august 2015, lichidatorul a luat în considerare opțiunile pentru eliberarea activelor. SEAH subliniază faptul că o vânzare de active către Airport Handling, de îndată ce îndoielile exprimate de Comisie cu privire la continuitatea economică sunt înlăturate, ar permite SEAH să maximizeze valoarea activelor respective în cadrul procedurii de lichidare.

5.3.   Observații din partea SEA

Observații din partea SEA

5.3.1.   Privitor la continuitatea economică

Privitor la continuitatea economică

| (200) | În opinia SEA, jurisprudența citată în decizia de inițiere a procedurii din 2014 diferă în mod semnificativ de cazul în speță. |
| --- | --- |

(200)

În opinia SEA, jurisprudența citată în decizia de inițiere a procedurii din 2014 diferă în mod semnificativ de cazul în speță.

| (201) | În primul rând, jurisprudența respectivă ar face trimitere exclusiv la situațiile caracterizate de prezența unui transfer de active de la beneficiarul ajutorului către o societate nou-creată. Jurisprudența s-ar referi, în esență, la cazurile în care o întreprindere care a beneficiat de un ajutor de stat incompatibil și nu a fost în măsură să ramburseze un astfel de avantaj a înființat o nouă întreprindere căreia i-a transferat o parte din activitățile sale. În al doilea rând, în toate cazurile citate de Comisie, transferul între beneficiar și noua întreprindere se referea la active cu valoare semnificativă (activități, instalații, bunuri, proprietăți, mărci comerciale, drepturi de proprietate industrială). |
| --- | --- |

(201)

În primul rând, jurisprudența respectivă ar face trimitere exclusiv la situațiile caracterizate de prezența unui transfer de active de la beneficiarul ajutorului către o societate nou-creată. Jurisprudența s-ar referi, în esență, la cazurile în care o întreprindere care a beneficiat de un ajutor de stat incompatibil și nu a fost în măsură să ramburseze un astfel de avantaj a înființat o nouă întreprindere căreia i-a transferat o parte din activitățile sale. În al doilea rând, în toate cazurile citate de Comisie, transferul între beneficiar și noua întreprindere se referea la active cu valoare semnificativă (activități, instalații, bunuri, proprietăți, mărci comerciale, drepturi de proprietate industrială).

| (202) | Potrivit SEA, caracteristicile cazului de față conduc la concluzia că Airport Handling nu ar fi putut să beneficieze în continuare de avantajul competitiv legat de presupusul ajutor primit de SEAH, având în vedere că aceasta nu a preluat toate activele de la SEAH. Mai degrabă, presupusul avantaj competitiv acordat societății SEAH ar fi fost încheiat cu lichidarea societății și, prin urmare, nu putea fi transferat. |
| --- | --- |

(202)

Potrivit SEA, caracteristicile cazului de față conduc la concluzia că Airport Handling nu ar fi putut să beneficieze în continuare de avantajul competitiv legat de presupusul ajutor primit de SEAH, având în vedere că aceasta nu a preluat toate activele de la SEAH. Mai degrabă, presupusul avantaj competitiv acordat societății SEAH ar fi fost încheiat cu lichidarea societății și, prin urmare, nu putea fi transferat.

| (203) | SEA reamintește că, în decizia de recuperare din 2012, Comisia a concluzionat că presupusul avantaj competitiv acordat societății SEAH corespundea finanțării pierderilor suportate de societate, care au fost generate în principal de nivelul ridicat al costurilor de personal. Reamintind impactul major al costurilor cu personalul asupra structurii costurilor furnizorilor de servicii de handling la sol, reprezentând între 65 % și 80 % din costurile totale, SEA subliniază că, spre deosebire de aceste cazuri citate de Comisie, în speță nu este vorba despre un transfer de acțiuni sau de active necesare pentru exercitarea (sau mai degrabă continuarea) activității SEAH și nici despre o operațiune al cărei scop este acela de a proteja activele beneficiarului și, prin urmare, de a eluda ordinul de recuperare. |
| --- | --- |

(203)

SEA reamintește că, în decizia de recuperare din 2012, Comisia a concluzionat că presupusul avantaj competitiv acordat societății SEAH corespundea finanțării pierderilor suportate de societate, care au fost generate în principal de nivelul ridicat al costurilor de personal. Reamintind impactul major al costurilor cu personalul asupra structurii costurilor furnizorilor de servicii de handling la sol, reprezentând între 65 % și 80 % din costurile totale, SEA subliniază că, spre deosebire de aceste cazuri citate de Comisie, în speță nu este vorba despre un transfer de acțiuni sau de active necesare pentru exercitarea (sau mai degrabă continuarea) activității SEAH și nici despre o operațiune al cărei scop este acela de a proteja activele beneficiarului și, prin urmare, de a eluda ordinul de recuperare.

| (204) | Potrivit SEA, trebuie, de asemenea, remarcat faptul că, întrucât avantajul rezultat din ajutorul de stat primit de SEAH a fost utilizat pentru a acoperi pierderile care rezultă din costurile excesive ale forței de muncă, un astfel de avantaj a fost încheiat definitiv cu lichidarea societății și disponibilizarea lucrătorilor. În opinia SEA, faptul că foștii angajați ai SEAH au fost recrutați ulterior de Airport Handling în condiții de formă și de fond diferite nu poate modifica în esență această concluzie. |
| --- | --- |

(204)

Potrivit SEA, trebuie, de asemenea, remarcat faptul că, întrucât avantajul rezultat din ajutorul de stat primit de SEAH a fost utilizat pentru a acoperi pierderile care rezultă din costurile excesive ale forței de muncă, un astfel de avantaj a fost încheiat definitiv cu lichidarea societății și disponibilizarea lucrătorilor. În opinia SEA, faptul că foștii angajați ai SEAH au fost recrutați ulterior de Airport Handling în condiții de formă și de fond diferite nu poate modifica în esență această concluzie.

| (205) | SEA adaugă că, inclusiv dacă s-ar admite că absența unui transfer de active de la SEAH către Airport Handling nu este suficientă pentru a concluziona cu privire la absența continuității economice, nu se poate considera că circumstanțele tranzacției care stau la baza creării Airport Handling, privite ca întreg, au avut efectul de eludare a ordinului de recuperare. |
| --- | --- |

(205)

SEA adaugă că, inclusiv dacă s-ar admite că absența unui transfer de active de la SEAH către Airport Handling nu este suficientă pentru a concluziona cu privire la absența continuității economice, nu se poate considera că circumstanțele tranzacției care stau la baza creării Airport Handling, privite ca întreg, au avut efectul de eludare a ordinului de recuperare.

| (206) | Potrivit SEA, decizia de a înființa o nouă societate care oferă servicii de handling la sol în condiții de piață în concurență cu alți furnizori de servicii se bazează pe logica economică și este justificată de un model de gestionare care diferă în mod semnificativ de cel al operatorul anterior SEAH ([...] (*1)) în vederea atingerii unui obiectiv de rentabilitate durabilă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(206)

Potrivit SEA, decizia de a înființa o nouă societate care oferă servicii de handling la sol în condiții de piață în concurență cu alți furnizori de servicii se bazează pe logica economică și este justificată de un model de gestionare care diferă în mod semnificativ de cel al operatorul anterior SEAH ([...] (*1)) în vederea atingerii unui obiectiv de rentabilitate durabilă pe termen mediu și lung.

*1

| (207) | SEA declară că anunțul SEAH privind încetarea operațiunilor societății în aeroporturile din Milano și intrarea în lichidare a SEAH au creat o dinamică de concurență efectivă pe piață, pe durata căreia transportatorii aerieni care operează în aeroporturile din Milano au putut să aleagă furnizorul de servicii de handling la sol, pe baza unei evaluări comparative a ofertelor depuse de diferiți furnizori. |
| --- | --- |

(207)

SEA declară că anunțul SEAH privind încetarea operațiunilor societății în aeroporturile din Milano și intrarea în lichidare a SEAH au creat o dinamică de concurență efectivă pe piață, pe durata căreia transportatorii aerieni care operează în aeroporturile din Milano au putut să aleagă furnizorul de servicii de handling la sol, pe baza unei evaluări comparative a ofertelor depuse de diferiți furnizori.

| (208) | Potrivit SEA, Airport Handling a încheiat cu succes contracte cu transportatori aerieni exact în urma acestui proces competitiv, în condiții de independență deplină față de SEA. Într-adevăr, unii transportatori, foști clienți SEAH, au decis să nu utilizeze serviciile Airport Handling, în timp ce Airport Handling a încheiat contracte cu transportatori care nu au fost deserviți anterior de SEAH. |
| --- | --- |

(208)

Potrivit SEA, Airport Handling a încheiat cu succes contracte cu transportatori aerieni exact în urma acestui proces competitiv, în condiții de independență deplină față de SEA. Într-adevăr, unii transportatori, foști clienți SEAH, au decis să nu utilizeze serviciile Airport Handling, în timp ce Airport Handling a încheiat contracte cu transportatori care nu au fost deserviți anterior de SEAH.

| (209) | În plus, potrivit SEA, în sensul Directivelor 78/660/CEE (18) și 83/349/CEE (19) ale Consiliului privind situațiile financiare consolidate, transpuse în legislația italiană prin Decretul legislativ nr. 127 din 9 aprilie 1991 care retrage orice putere de control și gestionare de către SEA asupra Airport Handling în urma transferului participației sale către trust, Airport Handling nu mai face parte din grupul SEA din motive contabile și, prin urmare, bugetul acesteia nu mai este consolidat cu cel al SEA. |
| --- | --- |

(209)

În plus, potrivit SEA, în sensul Directivelor 78/660/CEE (18) și 83/349/CEE (19) ale Consiliului privind situațiile financiare consolidate, transpuse în legislația italiană prin Decretul legislativ nr. 127 din 9 aprilie 1991 care retrage orice putere de control și gestionare de către SEA asupra Airport Handling în urma transferului participației sale către trust, Airport Handling nu mai face parte din grupul SEA din motive contabile și, prin urmare, bugetul acesteia nu mai este consolidat cu cel al SEA.

18

19

| (210) | În plus, pentru a accelera intrarea unor terți în capitalul Airport Handling, la 26 ianuarie 2015 SEA și mandatarul au semnat un „regulament de punere în aplicare în temeiul articolului 20 din actul fiduciar”, cu scopul de a-i conferi mandatarului responsabilitatea de a căuta un investitor terț. Mandatarul și SEA au stabilit să numească BNP Paribas drept consilier independent pentru sarcina respectivă. |
| --- | --- |

(210)

În plus, pentru a accelera intrarea unor terți în capitalul Airport Handling, la 26 ianuarie 2015 SEA și mandatarul au semnat un „regulament de punere în aplicare în temeiul articolului 20 din actul fiduciar”, cu scopul de a-i conferi mandatarului responsabilitatea de a căuta un investitor terț. Mandatarul și SEA au stabilit să numească BNP Paribas drept consilier independent pentru sarcina respectivă.

| (211) | BNP Paribas a asistat Airport Handling în pregătirea ofertei de vânzare a acțiunilor, a luat contact cu mai mulți investitori potențial interesați să participe la capitalul Airport Handling și a avut întâlniri cu potențiali investitori. |
| --- | --- |

(211)

BNP Paribas a asistat Airport Handling în pregătirea ofertei de vânzare a acțiunilor, a luat contact cu mai mulți investitori potențial interesați să participe la capitalul Airport Handling și a avut întâlniri cu potențiali investitori.

| (212) | SEA a adăugat că, odată ce un investitor privat dobândește cel puțin 30 % din Airport Handling, SEA va avea în vedere căutarea de investitori interesați să preia pachetul majoritar al acțiunilor societății. |
| --- | --- |

(212)

SEA a adăugat că, odată ce un investitor privat dobândește cel puțin 30 % din Airport Handling, SEA va avea în vedere căutarea de investitori interesați să preia pachetul majoritar al acțiunilor societății.

5.3.2.   Privitor la resursele de stat și imputabilitate

Privitor la resursele de stat și imputabilitate

| (213) | SEA este de opinie că natura de întreprindere publică a Airport Handling nu este suficientă pentru a concluziona că resursele sale sunt resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. În plus, în urma constituirii trustului, resursele financiare ale Airport Handling nu se află sub controlul SEA și, prin urmare, nu se poate afirma că acestea sunt resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(213)

SEA este de opinie că natura de întreprindere publică a Airport Handling nu este suficientă pentru a concluziona că resursele sale sunt resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. În plus, în urma constituirii trustului, resursele financiare ale Airport Handling nu se află sub controlul SEA și, prin urmare, nu se poate afirma că acestea sunt resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

| (214) | În acest sens, SEA adaugă că:






  — | o primă majorare a capitalului, în valoare de 3,7 milioane EUR, a fost aprobată de adunarea generală a acționarilor Airport Handling la 27 august 2014. La aceeași dată, trustul a dobândit participația totală a SEA în SEAH. La această dată, mandatarul a devenit, în toate scopurile juridice, acționar unic al Airport Handling; |
| --- | --- | --- |

(214)

În acest sens, SEA adaugă că:

—

o primă majorare a capitalului, în valoare de 3,7 milioane EUR, a fost aprobată de adunarea generală a acționarilor Airport Handling la 27 august 2014. La aceeași dată, trustul a dobândit participația totală a SEA în SEAH. La această dată, mandatarul a devenit, în toate scopurile juridice, acționar unic al Airport Handling;

| — | la aceeași dată, mandatarul, în calitate de acționar unic al Airport Handling, a emis 20 000 SFP-uri pentru o valoare totală de 20 de milioane EUR. SFP-urile au fost subscrise și plătite integral de către SEA la 28 august 2014. |
| --- | --- |

—

la aceeași dată, mandatarul, în calitate de acționar unic al Airport Handling, a emis 20 000 SFP-uri pentru o valoare totală de 20 de milioane EUR. SFP-urile au fost subscrise și plătite integral de către SEA la 28 august 2014.

| (215) | SEA subliniază că, de la momentul transferului acestora, resursele financiare ale Airport Handling au rămas în permanență sub controlul mandatarului, unicul acționar al Airport Handling. |
| --- | --- |

(215)

SEA subliniază că, de la momentul transferului acestora, resursele financiare ale Airport Handling au rămas în permanență sub controlul mandatarului, unicul acționar al Airport Handling.

| (216) | În opinia SEA, cele de mai sus arată că acționarul public al SEA (Municipalitatea orașului Milano) nu poate exercita, direct sau indirect, nicio influență asupra utilizării instrumentelor financiare în ceea ce privește Airport Handling și că pe toată durata trustului, aceste resurse vor rămâne sub controlul mandatarului. În orice caz, ca urmare a instituirii trustului, SEA și-a pierdut puterea de a desemna membrii consiliului de administrație al Airport Handling. |
| --- | --- |

(216)

În opinia SEA, cele de mai sus arată că acționarul public al SEA (Municipalitatea orașului Milano) nu poate exercita, direct sau indirect, nicio influență asupra utilizării instrumentelor financiare în ceea ce privește Airport Handling și că pe toată durata trustului, aceste resurse vor rămâne sub controlul mandatarului. În orice caz, ca urmare a instituirii trustului, SEA și-a pierdut puterea de a desemna membrii consiliului de administrație al Airport Handling.

5.4.   Observațiile prezentate de o parte interesată

Observațiile prezentate de o parte interesată

| (217) | Comisia a primit observații de la o parte interesată care a solicitat ca identitatea și observațiile sale să nu fie dezvăluite niciunei părți terțe. |
| --- | --- |

(217)

Comisia a primit observații de la o parte interesată care a solicitat ca identitatea și observațiile sale să nu fie dezvăluite niciunei părți terțe.

6.   COMENTARIILE ITALIEI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

COMENTARIILE ITALIEI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (218) | Italia a prezentat comentarii cu privire la observațiile prezentate în cadrul anchetei de către trust și SEA. |
| --- | --- |

(218)

Italia a prezentat comentarii cu privire la observațiile prezentate în cadrul anchetei de către trust și SEA.

| (219) | Italia a susținut în totalitate observațiile prezentate de părțile interesate menționate mai sus și a subliniat că acestea au evidențiat, pe de o parte, lipsa oricărei interferențe din partea autorităților italiene cu privire la activitatea desfășurată de SEA și la decizia acesteia din urmă de a investi în Airport Handling, și, pe de altă parte, că întreprinderea Airport Handling nu continuă activitatea economică a SEAH. |
| --- | --- |

(219)

Italia a susținut în totalitate observațiile prezentate de părțile interesate menționate mai sus și a subliniat că acestea au evidențiat, pe de o parte, lipsa oricărei interferențe din partea autorităților italiene cu privire la activitatea desfășurată de SEA și la decizia acesteia din urmă de a investi în Airport Handling, și, pe de altă parte, că întreprinderea Airport Handling nu continuă activitatea economică a SEAH.

7.   EVALUARE

EVALUARE

| (220) | În cazul de față, Comisia a trebuit să aprecieze două situații diferite: În primul rând, posibilul transfer al obligației de recuperare care decurge din decizia de recuperare de la SEA Handling către Airport Handling; în al doilea rând, posibilul ajutor inerent în injecția de capital SEA în valoare de 25 de milioane EUR în Airport Handling. |
| --- | --- |

(220)

În cazul de față, Comisia a trebuit să aprecieze două situații diferite: În primul rând, posibilul transfer al obligației de recuperare care decurge din decizia de recuperare de la SEA Handling către Airport Handling; în al doilea rând, posibilul ajutor inerent în injecția de capital SEA în valoare de 25 de milioane EUR în Airport Handling.

7.1.   Continuitatea economică și transferul obligației de recuperare

Continuitatea economică și transferul obligației de recuperare

| (221) | Pe baza jurisprudenței consacrate, ajutorul ilegal și incompatibil trebuie recuperat de la întreprinderile care au beneficiat efectiv de acesta (20). |
| --- | --- |

(221)

Pe baza jurisprudenței consacrate, ajutorul ilegal și incompatibil trebuie recuperat de la întreprinderile care au beneficiat efectiv de acesta (20).

20

| (222) | În cazul beneficiarilor insolvabili ai ajutoarelor de stat, obligația de recuperare poate fi îndeplinită prin înscrierea creanței referitoare la restituirea ajutoarelor în tabelul creanțelor, cu condiția ca beneficiarul ajutorului să iasă de pe piață (21). Curtea a statuat că „în cazul în care o întreprindere care a beneficiat de un ajutor ilegal este în faliment și a fost creată o societate pentru a continua o parte din activitățile întreprinderii aflate în stare de insolvență, desfășurarea respectivelor activități poate, în cazul în care ajutorul în cauză nu este recuperat în totalitate, să prelungească denaturarea concurenței cauzată de avantajul concurențial de care societatea a beneficiat pe piață în raport cu concurenții săi. Astfel, o asemenea societate nou creată poate să fie obligată, dacă acest avantaj persistă în beneficiul său, la restituirea ajutorului în cauză. Această situație se regăsește atunci când se stabilește că întreprinderea respectivă continuă cu adevărat să obțină un avantaj concurențial din cauza primirii ajutorului respectiv, în special atunci când achiziționează activele întreprinderii aflate în lichidare fără să plătească în schimb prețul de piață sau în cazul în care se stabilește că efectul creării acestei societăți este de eludare a obligației de rambursare a ajutoarelor” (22). |
| --- | --- |

(222)

În cazul beneficiarilor insolvabili ai ajutoarelor de stat, obligația de recuperare poate fi îndeplinită prin înscrierea creanței referitoare la restituirea ajutoarelor în tabelul creanțelor, cu condiția ca beneficiarul ajutorului să iasă de pe piață (21). Curtea a statuat că „în cazul în care o întreprindere care a beneficiat de un ajutor ilegal este în faliment și a fost creată o societate pentru a continua o parte din activitățile întreprinderii aflate în stare de insolvență, desfășurarea respectivelor activități poate, în cazul în care ajutorul în cauză nu este recuperat în totalitate, să prelungească denaturarea concurenței cauzată de avantajul concurențial de care societatea a beneficiat pe piață în raport cu concurenții săi. Astfel, o asemenea societate nou creată poate să fie obligată, dacă acest avantaj persistă în beneficiul său, la restituirea ajutorului în cauză. Această situație se regăsește atunci când se stabilește că întreprinderea respectivă continuă cu adevărat să obțină un avantaj concurențial din cauza primirii ajutorului respectiv, în special atunci când achiziționează activele întreprinderii aflate în lichidare fără să plătească în schimb prețul de piață sau în cazul în care se stabilește că efectul creării acestei societăți este de eludare a obligației de rambursare a ajutoarelor” (22).

21

22

| (223) | În contextul unui transfer de active de la un beneficiar al ajutorului la o altă întreprindere care continuă activitățile acestuia din urmă, Curtea a confirmat că următorii factori pot fi luați în considerare în evaluarea continuității economice între cele două societăți (23): Domeniul de aplicare al transferului (active și pasive, continuitatea forței de muncă, active grupate etc.); prețul transferului; identitatea acționarilor sau a proprietarilor firmei achizitoare și ai firmei originale; momentul efectuării transferului (după începerea anchetei, inițierea procedurii sau decizia finală); și, în cele din urmă, logica economică a tranzacției. |
| --- | --- |

(223)

În contextul unui transfer de active de la un beneficiar al ajutorului la o altă întreprindere care continuă activitățile acestuia din urmă, Curtea a confirmat că următorii factori pot fi luați în considerare în evaluarea continuității economice între cele două societăți (23): Domeniul de aplicare al transferului (active și pasive, continuitatea forței de muncă, active grupate etc.); prețul transferului; identitatea acționarilor sau a proprietarilor firmei achizitoare și ai firmei originale; momentul efectuării transferului (după începerea anchetei, inițierea procedurii sau decizia finală); și, în cele din urmă, logica economică a tranzacției.

pot fi luați în considerare

23

| (224) | Conform jurisprudenței, factorii menționați mai sus pot fi luați în considerare în diferite proporții, în funcție de caracteristicile specifice ale cazului respectiv. (24) Rezultă neobligativitatea Comisiei de a lua în considerare ansamblul acestor factori, fapt atestat de utilizarea expresiei „pot fi luați în considerare” (25). |
| --- | --- |

(224)

Conform jurisprudenței, factorii menționați mai sus pot fi luați în considerare în diferite proporții, în funcție de caracteristicile specifice ale cazului respectiv. (24) Rezultă neobligativitatea Comisiei de a lua în considerare ansamblul acestor factori, fapt atestat de utilizarea expresiei „pot fi luați în considerare” (25).

24

pot fi luați în considerare

25

| (225) | Pentru a stabili dacă există continuitate economică între SEAH și Airport Handling, iar aceasta din urmă poate fi considerată răspunzătoare pentru rambursarea ajutorului incompatibil acordat celei dintâi, Comisia a aplicat indicatorii de mai sus circumstanțelor specifice ale cazului în discuție. |
| --- | --- |

(225)

Pentru a stabili dacă există continuitate economică între SEAH și Airport Handling, iar aceasta din urmă poate fi considerată răspunzătoare pentru rambursarea ajutorului incompatibil acordat celei dintâi, Comisia a aplicat indicatorii de mai sus circumstanțelor specifice ale cazului în discuție.

7.1.1.   Domeniul de aplicare al transferului

Domeniul de aplicare al transferului

7.1.1.1.   Transferul forței de muncă și al contractelor de muncă

Transferul forței de muncă și al contractelor de muncă

| (226) | După ce SEAH a intrat în lichidare, mulți dintre foștii săi angajați au fost reangajați de către Airport Handling, reprezentând inițial majoritatea forței de muncă a acesteia din urmă. Prin urmare, este relevant să se analizeze dacă această situație nu indică o eludare a deciziei de recuperare. În acest sens, ar trebui să se evalueze dacă procesul care a condus la acest rezultat nu constituie un transfer al forței de muncă a SEAH către Airport Handling, menținând, în același timp, caracteristicile sale de bază. Acest lucru este cu atât mai relevant din moment ce, pentru o societate de handling la sol, forța de muncă este principala resursă necesară pentru funcționare (26). |
| --- | --- |

(226)

După ce SEAH a intrat în lichidare, mulți dintre foștii săi angajați au fost reangajați de către Airport Handling, reprezentând inițial majoritatea forței de muncă a acesteia din urmă. Prin urmare, este relevant să se analizeze dacă această situație nu indică o eludare a deciziei de recuperare. În acest sens, ar trebui să se evalueze dacă procesul care a condus la acest rezultat nu constituie un transfer al forței de muncă a SEAH către Airport Handling, menținând, în același timp, caracteristicile sale de bază. Acest lucru este cu atât mai relevant din moment ce, pentru o societate de handling la sol, forța de muncă este principala resursă necesară pentru funcționare (26).

26

| (227) | Potrivit Italiei, nu există nicio continuitate a forței de muncă între SEAH și Airport Handling deoarece contractele de muncă au fost reziliate de SEAH, iar personalul a fost angajat de Airport Handling pe baza unor contracte noi, în condiții substanțial diferite. Acest punct de vedere a fost susținut atât de Airport Handling, cât și de SEA. |
| --- | --- |

(227)

Potrivit Italiei, nu există nicio continuitate a forței de muncă între SEAH și Airport Handling deoarece contractele de muncă au fost reziliate de SEAH, iar personalul a fost angajat de Airport Handling pe baza unor contracte noi, în condiții substanțial diferite. Acest punct de vedere a fost susținut atât de Airport Handling, cât și de SEA.

| (228) | În opinia Italiei, acordul semnat de SEA, SEAH și sindicate la 4 noiembrie 2013 nu ar trebui interpretat în sensul că le garantează foștilor angajați ai SEAH drepturile dobândite în cadrul contractelor anterioare cu SEAH. Un astfel de acord ar fi, în esență, un document programatic care a fost înlocuit ulterior de acordurile semnate la 4 iunie 2014. Ar fi evident din modul de redactare a acordurilor respective că foștilor angajați ai SEAH nu le-au fost garantate drepturile dobândite anterior, ci mai degrabă au fost reangajați de către Airport Handling în condiții noi. |
| --- | --- |

(228)

În opinia Italiei, acordul semnat de SEA, SEAH și sindicate la 4 noiembrie 2013 nu ar trebui interpretat în sensul că le garantează foștilor angajați ai SEAH drepturile dobândite în cadrul contractelor anterioare cu SEAH. Un astfel de acord ar fi, în esență, un document programatic care a fost înlocuit ulterior de acordurile semnate la 4 iunie 2014. Ar fi evident din modul de redactare a acordurilor respective că foștilor angajați ai SEAH nu le-au fost garantate drepturile dobândite anterior, ci mai degrabă au fost reangajați de către Airport Handling în condiții noi.

| (229) | Pe baza informațiilor obținute în cursul procedurii oficiale de investigare, Comisia a examinat: (i) procesul prin care o parte semnificativă din forța de muncă a SEAH a fost reangajată de Airport Handling; (ii) și acordurile cu sindicatele cu privire la reangajarea forței de muncă SEAH. |
| --- | --- |

(229)

Pe baza informațiilor obținute în cursul procedurii oficiale de investigare, Comisia a examinat: (i) procesul prin care o parte semnificativă din forța de muncă a SEAH a fost reangajată de Airport Handling; (ii) și acordurile cu sindicatele cu privire la reangajarea forței de muncă SEAH.

| (230) | În primul rând, în ceea ce privește procesul, trebuie arătat de la bun început că nu a existat niciun transfer de drept al contractelor de muncă de la SEAH către Airport Handling. Contractele cu SEAH au fost încetate în mod legal și noi contracte au fost încheiate cu Airport Handling. În plus, contractele de muncă nu au fost transferate în mod automat sau global de la SEAH către Airport Handling. De fapt, nu a avut loc niciun fel de transfer de contracte de muncă. Mai degrabă, fosta societate a reziliat contractele de muncă înainte de reangajarea lucrătorilor de către noua societate în condiții diferite. |
| --- | --- |

(230)

În primul rând, în ceea ce privește procesul, trebuie arătat de la bun început că nu a existat niciun transfer de drept al contractelor de muncă de la SEAH către Airport Handling. Contractele cu SEAH au fost încetate în mod legal și noi contracte au fost încheiate cu Airport Handling. În plus, contractele de muncă nu au fost transferate în mod automat sau global de la SEAH către Airport Handling. De fapt, nu a avut loc niciun fel de transfer de contracte de muncă. Mai degrabă, fosta societate a reziliat contractele de muncă înainte de reangajarea lucrătorilor de către noua societate în condiții diferite.

de drept

| (231) | În al doilea rând, în ceea ce privește domeniul de aplicare al transferului, trebuie reținute următoarele: La 22 aprilie 2014, atunci când SEAH a inițiat schema de mobilitate a lucrătorilor disponibilizați, forța sa de lucru era de [...] (*1), echivalentul a [...] (*1) ENI. Datele disponibile arată că, la 31 mai 2015, după 9 luni de la începerea activității, Airport Handling avea [...] (*1) de angajați, din care [...] (*1) au fost anterior angajați de SEAH. Prin urmare, Airport Handling preluase până în acel moment aproximativ [...] (*1) % din angajații SEAH. În consecință, transferul nu a fost complet și nici măcar complet din punct de vedere practic. Cu toate acestea, este de remarcat, de asemenea, că forța de muncă a Airport Handling, cel puțin în cursul fazei inițiale după începerea activității, a constat aproape exclusiv din fostul personalul SEAH. |
| --- | --- |

(231)

În al doilea rând, în ceea ce privește domeniul de aplicare al transferului, trebuie reținute următoarele: La 22 aprilie 2014, atunci când SEAH a inițiat schema de mobilitate a lucrătorilor disponibilizați, forța sa de lucru era de [...] (*1), echivalentul a [...] (*1) ENI. Datele disponibile arată că, la 31 mai 2015, după 9 luni de la începerea activității, Airport Handling avea [...] (*1) de angajați, din care [...] (*1) au fost anterior angajați de SEAH. Prin urmare, Airport Handling preluase până în acel moment aproximativ [...] (*1) % din angajații SEAH. În consecință, transferul nu a fost complet și nici măcar complet din punct de vedere practic. Cu toate acestea, este de remarcat, de asemenea, că forța de muncă a Airport Handling, cel puțin în cursul fazei inițiale după începerea activității, a constat aproape exclusiv din fostul personalul SEAH.

*1

*1

*1

*1

*1

| (232) | În al treilea rând, în ceea ce privește condițiile propriu-zise ale reangajării, Comisia constată că respectivele contracte semnate de Airport Handling cu foștii angajați SEAH erau diferite, atât ca formă, cât și ca fond, de contractele anterioare cu SEAH în special în ceea ce privește condițiile diferite care se aplică referitor la:






  — | [...] (*1) se aplică angajaților Airport Handling; |
| --- | --- | --- |

(232)

În al treilea rând, în ceea ce privește condițiile propriu-zise ale reangajării, Comisia constată că respectivele contracte semnate de Airport Handling cu foștii angajați SEAH erau diferite, atât ca formă, cât și ca fond, de contractele anterioare cu SEAH în special în ceea ce privește condițiile diferite care se aplică referitor la:

—

[...] (*1) se aplică angajaților Airport Handling;

*1

| — | Airport Handling nu aplică [...] (*1) de completare a contractului colectiv de muncă la nivel național; |
| --- | --- |

—

Airport Handling nu aplică [...] (*1) de completare a contractului colectiv de muncă la nivel național;

*1

| — | Modificările de fond ale condițiilor de muncă cuprind:






  — | [...] (*1); |
| --- | --- | --- |

—

Modificările de fond ale condițiilor de muncă cuprind:

—

[...] (*1);

*1

| — | [...] (*1), pe care SEAH obișnuia să le aplice angajaților săi; |
| --- | --- |

—

[...] (*1), pe care SEAH obișnuia să le aplice angajaților săi;

*1

| — | modul de organizare a muncii, de exemplu [...] (*1). |
| --- | --- |

—

modul de organizare a muncii, de exemplu [...] (*1).

*1

| — | Un rezultat măsurabil al modificărilor enumerate mai sus este reducerea costurilor forței de muncă cu aproximativ [...] (*1) %, comparativ cu costurile forței de muncă ale SEAH, atât ca urmare a modificărilor intervenite în regimul colectiv de muncă la nivel național și contractul corporativ adițional; ponderea termenilor celui din urmă privind costurile forței de muncă a fost redusă cu 50 %. |
| --- | --- |

—

Un rezultat măsurabil al modificărilor enumerate mai sus este reducerea costurilor forței de muncă cu aproximativ [...] (*1) %, comparativ cu costurile forței de muncă ale SEAH, atât ca urmare a modificărilor intervenite în regimul colectiv de muncă la nivel național și contractul corporativ adițional; ponderea termenilor celui din urmă privind costurile forței de muncă a fost redusă cu 50 %.

*1

| (233) | În cele din urmă, circumstanțele în care condițiile de angajare au fost negociate între părțile implicate și, în cele din urmă, asupra cărora s-a convenit în cazul de față demonstrează că condițiile de angajare s-au schimbat substanțial. SEA, SEAH și Airport Handling au negociat separat cu sindicatele și au ajuns la acorduri separate cu acestea. Airport Handling și organizațiile sindicale au avut nevoie de mai mult de opt luni pentru a ajunge la un acord cu privire la procedura de recrutare, conținutul juridic și financiar al contractelor de muncă, politica socială și modul de organizare a muncii. Potrivit trustului, lucrătorii SEAH s-au opus inițial modificărilor pe care sindicatele care reprezintă lucrătorii le aprobaseră în cadrul acordului din iunie 2014. Lucrătorii au respins modificările în cadrul unui referendum. Conform documentației prezentate de trust, sindicatele au aprobat ulterior noile condiții de angajare doar după ce Airport Handling a acceptat să introducă anumite clarificări cu privire la acordul menționat anterior. Comisia observă că Airport Handling a negociat separat cu sindicatele și, în pofida dezacordurilor inițiale, a reușit să pună în aplicare modificările descrise mai sus. Astfel cum a fost descris în considerentul 38 de mai sus, acordul între Airport Handling și sindicate din 4 iunie 2014 nu a fost modificat în mod semnificativ după ce sindicatele l-au respins în cadrul unui referendum în care au solicitat o serie de clarificări la acordul respectiv. |
| --- | --- |

(233)

În cele din urmă, circumstanțele în care condițiile de angajare au fost negociate între părțile implicate și, în cele din urmă, asupra cărora s-a convenit în cazul de față demonstrează că condițiile de angajare s-au schimbat substanțial. SEA, SEAH și Airport Handling au negociat separat cu sindicatele și au ajuns la acorduri separate cu acestea. Airport Handling și organizațiile sindicale au avut nevoie de mai mult de opt luni pentru a ajunge la un acord cu privire la procedura de recrutare, conținutul juridic și financiar al contractelor de muncă, politica socială și modul de organizare a muncii. Potrivit trustului, lucrătorii SEAH s-au opus inițial modificărilor pe care sindicatele care reprezintă lucrătorii le aprobaseră în cadrul acordului din iunie 2014. Lucrătorii au respins modificările în cadrul unui referendum. Conform documentației prezentate de trust, sindicatele au aprobat ulterior noile condiții de angajare doar după ce Airport Handling a acceptat să introducă anumite clarificări cu privire la acordul menționat anterior. Comisia observă că Airport Handling a negociat separat cu sindicatele și, în pofida dezacordurilor inițiale, a reușit să pună în aplicare modificările descrise mai sus. Astfel cum a fost descris în considerentul 38 de mai sus, acordul între Airport Handling și sindicate din 4 iunie 2014 nu a fost modificat în mod semnificativ după ce sindicatele l-au respins în cadrul unui referendum în care au solicitat o serie de clarificări la acordul respectiv.

| (234) | Având în vedere considerațiile de mai sus, transferul efectiv de forță de muncă nu a fost nici complet și nici nu a implicat o replicare în esență a condițiilor de angajare în cadrul contractelor SEAH. |
| --- | --- |

(234)

Având în vedere considerațiile de mai sus, transferul efectiv de forță de muncă nu a fost nici complet și nici nu a implicat o replicare în esență a condițiilor de angajare în cadrul contractelor SEAH.

| (235) | Această constatare nu este afectată de acordurile dintre SEA, SEAH și Airport Handling cu organizațiile sindicale privind forța de muncă. Într-adevăr, obiectivul acordurilor nu indică faptul că forța de muncă ar fi transferată complet de la SEAH la Airport Handling și nici că vor fi continuate condițiile care prevalau în cadrul contractelor de muncă ale SEAH. Comisia constată în special că, în conformitate cu proiectul inițial de soluționare din 4 noiembrie 2013 între SEA și sindicate, un viitor acord de punere în aplicare trebuie să fie inspirat de obiectivul de a proteja locurile de muncă a întregului personal SEAH (27). Acordul respectiv enumeră o serie de măsuri pentru atingerea acestui obiectiv, în esență toate mecanismele puse la dispoziție de legislația relevantă care reglementează ocuparea forței de muncă și negocierea colectivă, cum ar fi sistemele de protecție socială și disponibilizări voluntare, care, de asemenea, trebuie să fie puse în aplicare în cadrul grupului SEA, precum și soluțiile care implică relocarea în cadrul grupului. Prin urmare, acordul respectiv implica faptul că locurile de muncă urmau să fie reatribuite în cadrul grupului SEA ca ansamblu (28), dar nu numai către Airport Handling și doar ca una dintre mai multe măsuri. În plus, aceste acorduri nu au fost încheiate cu Airport Handling, care a încheiat acorduri separate cu personalul. Prin urmare, numărul de locuri de muncă realocate Airport Handling nu a fost prestabilit de părți ci a fost instituit ca urmare a nevoilor de personal ale societății, după încheierea contractelor cu respectivele companii aeriene. |
| --- | --- |

(235)

Această constatare nu este afectată de acordurile dintre SEA, SEAH și Airport Handling cu organizațiile sindicale privind forța de muncă. Într-adevăr, obiectivul acordurilor nu indică faptul că forța de muncă ar fi transferată complet de la SEAH la Airport Handling și nici că vor fi continuate condițiile care prevalau în cadrul contractelor de muncă ale SEAH. Comisia constată în special că, în conformitate cu proiectul inițial de soluționare din 4 noiembrie 2013 între SEA și sindicate, un viitor acord de punere în aplicare trebuie să fie inspirat de obiectivul de a proteja locurile de muncă a întregului personal SEAH (27). Acordul respectiv enumeră o serie de măsuri pentru atingerea acestui obiectiv, în esență toate mecanismele puse la dispoziție de legislația relevantă care reglementează ocuparea forței de muncă și negocierea colectivă, cum ar fi sistemele de protecție socială și disponibilizări voluntare, care, de asemenea, trebuie să fie puse în aplicare în cadrul grupului SEA, precum și soluțiile care implică relocarea în cadrul grupului. Prin urmare, acordul respectiv implica faptul că locurile de muncă urmau să fie reatribuite în cadrul grupului SEA ca ansamblu (28), dar nu numai către Airport Handling și doar ca una dintre mai multe măsuri. În plus, aceste acorduri nu au fost încheiate cu Airport Handling, care a încheiat acorduri separate cu personalul. Prin urmare, numărul de locuri de muncă realocate Airport Handling nu a fost prestabilit de părți ci a fost instituit ca urmare a nevoilor de personal ale societății, după încheierea contractelor cu respectivele companii aeriene.

27

28

| (236) | De asemenea, Comisia remarcă faptul că nu există niciun indiciu potrivit căruia Airport Handling avea obligația, impusă fie de către autoritățile publice, fie de către societatea sa mamă SEA, să angajeze personal SEAH. |
| --- | --- |

(236)

De asemenea, Comisia remarcă faptul că nu există niciun indiciu potrivit căruia Airport Handling avea obligația, impusă fie de către autoritățile publice, fie de către societatea sa mamă SEA, să angajeze personal SEAH.

| (237) | În concluzie, în ceea ce privește domeniul de aplicare al transferului de forță de muncă, Comisia consideră că circumstanțele indică, prima facie, un element mai puternic de continuitate economică datorită reangajării unei părți importante din forța de muncă a SEAH de către Airport Handling. Cu toate acestea, faptele referitoare la reîncadrarea în muncă trebuie să fie luate în considerare, în special rezilierea tuturor contractelor și încheierea de noi contracte cu noi condiții contractuale. Prin urmare, Comisia concluzionează că transferul forței de muncă nu poate fi interpretat ca un indiciu puternic al continuității economice între SEAH și Airport Handling. |
| --- | --- |

(237)

În concluzie, în ceea ce privește domeniul de aplicare al transferului de forță de muncă, Comisia consideră că circumstanțele indică, prima facie, un element mai puternic de continuitate economică datorită reangajării unei părți importante din forța de muncă a SEAH de către Airport Handling. Cu toate acestea, faptele referitoare la reîncadrarea în muncă trebuie să fie luate în considerare, în special rezilierea tuturor contractelor și încheierea de noi contracte cu noi condiții contractuale. Prin urmare, Comisia concluzionează că transferul forței de muncă nu poate fi interpretat ca un indiciu puternic al continuității economice între SEAH și Airport Handling.

prima facie

7.1.1.2.   Contractele cu transportatorii aerieni

Contractele cu transportatorii aerieni

| (238) | În decizia de inițiere a procedurii din 2014, Comisia a plecat de la premisa că respectivele cote de piață ale Airport Handling preconizate pentru primele șase luni de activitate ar putea fi considerate realiste numai având în vedere internalizarea activității desfășurată anterior de SEAH. |
| --- | --- |

(238)

În decizia de inițiere a procedurii din 2014, Comisia a plecat de la premisa că respectivele cote de piață ale Airport Handling preconizate pentru primele șase luni de activitate ar putea fi considerate realiste numai având în vedere internalizarea activității desfășurată anterior de SEAH.

| (239) | În cursul anchetei, Italia, SEA și Airport Handling au susținut că aceste așteptări se bazau pe planul de afaceri al Airport Handling din august 2014. Acestea au fost posibile prin stabilirea unor reduceri semnificative ale costurilor de exploatare, obținute prin eficientizarea forței de muncă și reducerea personalului. |
| --- | --- |

(239)

În cursul anchetei, Italia, SEA și Airport Handling au susținut că aceste așteptări se bazau pe planul de afaceri al Airport Handling din august 2014. Acestea au fost posibile prin stabilirea unor reduceri semnificative ale costurilor de exploatare, obținute prin eficientizarea forței de muncă și reducerea personalului.

| (240) | În plus, contractele încheiate cu companiile aeriene care operează în aeroporturile din Milano au fost negociate ex novo de către Airport Handling. Potrivit Italiei, aceste contracte nu ar putea fi transferate legal de la SEAH către Airport Handling. Acestea au trebuit să fie negociate ex novo în concurență cu alți prestatori de servicii care operează în aeroporturile din Milano. |
| --- | --- |

(240)

În plus, contractele încheiate cu companiile aeriene care operează în aeroporturile din Milano au fost negociate ex novo de către Airport Handling. Potrivit Italiei, aceste contracte nu ar putea fi transferate legal de la SEAH către Airport Handling. Acestea au trebuit să fie negociate ex novo în concurență cu alți prestatori de servicii care operează în aeroporturile din Milano.

ex novo

ex novo

| (241) | Într-adevăr, astfel cum a fost descris mai sus în considerentele 133 și 208, portofoliul clienților Airport Handling diferă de cel al SEAH. Atunci când SEAH a ieșit de pe piață, mai mulți dintre clienții săi au decis să încredințeze serviciile de handling la sol și altor operatori decât Airport Handling. În schimb, Airport Handling a reușit să atragă clienți care nu au fost deserviți anterior de SEAH. |
| --- | --- |

(241)

Într-adevăr, astfel cum a fost descris mai sus în considerentele 133 și 208, portofoliul clienților Airport Handling diferă de cel al SEAH. Atunci când SEAH a ieșit de pe piață, mai mulți dintre clienții săi au decis să încredințeze serviciile de handling la sol și altor operatori decât Airport Handling. În schimb, Airport Handling a reușit să atragă clienți care nu au fost deserviți anterior de SEAH.

| (242) | În scopul de a aduce dovezi suplimentare care să ateste faptul că noile contracte încheiate de Airport Handling cu transportatorii aerieni nu numai că au fost supuse doar negocierii ex novo, ci prevăd, de asemenea, condiții contractuale substanțial diferite, Italia a prezentat informații care arată că unele companii aeriene deservite anterior de SEAH (cum ar fi [...] (*1)) au reușit să obțină condiții semnificativ mai favorabile de la Airport Handling decât de la SEAH. În special, în cursul negocierilor cu Airport Handling, [...] (*1) au solicitat ca [...] (*1). Ca urmare [...] (*1) au obținut o [...] (*1) (29). |
| --- | --- |

(242)

În scopul de a aduce dovezi suplimentare care să ateste faptul că noile contracte încheiate de Airport Handling cu transportatorii aerieni nu numai că au fost supuse doar negocierii ex novo, ci prevăd, de asemenea, condiții contractuale substanțial diferite, Italia a prezentat informații care arată că unele companii aeriene deservite anterior de SEAH (cum ar fi [...] (*1)) au reușit să obțină condiții semnificativ mai favorabile de la Airport Handling decât de la SEAH. În special, în cursul negocierilor cu Airport Handling, [...] (*1) au solicitat ca [...] (*1). Ca urmare [...] (*1) au obținut o [...] (*1) (29).

ex novo

*1

*1

*1

*1

*1

29

| (243) | În cursul anchetei, Italia a explicat că SEA nu a condiționat acordarea de reduceri la tarifele de aeroport pentru transportatorii aerieni care operează în aeroporturile din Milano de încheierea de către aceștia din urmă a unor contracte de handling la sol cu Airport Handling. Pe baza observațiilor primite în cursul anchetei, nu există niciun document care să dovedească că SEA s-ar fi angajat efectiv într-un astfel de comportament pentru a determina companiile aeriene care operează în aeroporturile din Milano să încheie noi contracte de handling la sol cu Airport Handling. |
| --- | --- |

(243)

În cursul anchetei, Italia a explicat că SEA nu a condiționat acordarea de reduceri la tarifele de aeroport pentru transportatorii aerieni care operează în aeroporturile din Milano de încheierea de către aceștia din urmă a unor contracte de handling la sol cu Airport Handling. Pe baza observațiilor primite în cursul anchetei, nu există niciun document care să dovedească că SEA s-ar fi angajat efectiv într-un astfel de comportament pentru a determina companiile aeriene care operează în aeroporturile din Milano să încheie noi contracte de handling la sol cu Airport Handling.

| (244) | În decizia de inițiere a procedurii din 2014, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că respectivele contracte cu companii aeriene ar fi renegociate. În acest context, Comisia a indicat unele informații care sugerează că inclusiv înainte de expirarea acestor contracte, SEA și Airport Handling s-au angajat în eforturi comune de promovare care vizează reasigurarea companiilor aeriene care efectuează zboruri pe aeroport că SEA va continua activitatea de servicii de handling la sol. Procedura oficială de investigare nu a furnizat însă niciun element de probă concret că SEA și Airport Handling ar fi organizat, prin intermediul eforturilor comune de comercializare, o simplă schimbare a contractantului, fără a lăsa companiilor aeriene, acționând în nume propriu, o marjă de renegociere a condițiilor contractuale. În special, Comisia nu a obținut nicio dovadă că SEA sau Airport Handling ar fi fost în măsură să zădărnicească în mod eficient încercările unor foști clienți ai SEAH de a obține condiții mai favorabile de la alți furnizori de handling la sol. |
| --- | --- |

(244)

În decizia de inițiere a procedurii din 2014, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că respectivele contracte cu companii aeriene ar fi renegociate. În acest context, Comisia a indicat unele informații care sugerează că inclusiv înainte de expirarea acestor contracte, SEA și Airport Handling s-au angajat în eforturi comune de promovare care vizează reasigurarea companiilor aeriene care efectuează zboruri pe aeroport că SEA va continua activitatea de servicii de handling la sol. Procedura oficială de investigare nu a furnizat însă niciun element de probă concret că SEA și Airport Handling ar fi organizat, prin intermediul eforturilor comune de comercializare, o simplă schimbare a contractantului, fără a lăsa companiilor aeriene, acționând în nume propriu, o marjă de renegociere a condițiilor contractuale. În special, Comisia nu a obținut nicio dovadă că SEA sau Airport Handling ar fi fost în măsură să zădărnicească în mod eficient încercările unor foști clienți ai SEAH de a obține condiții mai favorabile de la alți furnizori de handling la sol.

| (245) | Comisia a evaluat dacă Airport Handling, atunci când și-a pregătit intrarea în afaceri, s-a aflat de facto în poziția unui nou operator sau mai curând a beneficiat de poziția pe piață și contactele cu clienți ale SEAH, astfel încât să asigure continuitatea operațiunilor. Având în vedere circumstanțele specifice ale cazului de față, în cazul în care ieșirea de pe piață a SEAH nu a condus la o oportunitate pentru clienții săi de a negocia noi contracte cu prestatorii de servicii de handling la sol alții decât Airport Handling, acest lucru ar putea indica o eludare a deciziei de recuperare în sensul că ar conduce la un transfer de clienți de la SEAH către Airport Handling. |
| --- | --- |

(245)

Comisia a evaluat dacă Airport Handling, atunci când și-a pregătit intrarea în afaceri, s-a aflat de facto în poziția unui nou operator sau mai curând a beneficiat de poziția pe piață și contactele cu clienți ale SEAH, astfel încât să asigure continuitatea operațiunilor. Având în vedere circumstanțele specifice ale cazului de față, în cazul în care ieșirea de pe piață a SEAH nu a condus la o oportunitate pentru clienții săi de a negocia noi contracte cu prestatorii de servicii de handling la sol alții decât Airport Handling, acest lucru ar putea indica o eludare a deciziei de recuperare în sensul că ar conduce la un transfer de clienți de la SEAH către Airport Handling.

de facto

| (246) | În acest sens, următoarele aspecte sunt deosebit de relevante: Planul de afaceri al Airport Handling nu a avut în vedere scenarii alternative cu scăderea cotelor de piață. Acest lucru ar putea indica faptul că Airport Handling era încrezătoare că va prelua baza de clienți ai SEAH cu un grad relativ ridicat de probabilitate și, prin urmare, putea eventual să se aștepte să beneficieze de fosta poziție pe piață și de contactele cu clienți ale SEAH pentru a atrage clienții acesteia și contractele corespunzătoare fără a se confrunta cu concurența altor companii de handling la sol pentru a câștiga contractele respective. |
| --- | --- |

(246)

În acest sens, următoarele aspecte sunt deosebit de relevante: Planul de afaceri al Airport Handling nu a avut în vedere scenarii alternative cu scăderea cotelor de piață. Acest lucru ar putea indica faptul că Airport Handling era încrezătoare că va prelua baza de clienți ai SEAH cu un grad relativ ridicat de probabilitate și, prin urmare, putea eventual să se aștepte să beneficieze de fosta poziție pe piață și de contactele cu clienți ale SEAH pentru a atrage clienții acesteia și contractele corespunzătoare fără a se confrunta cu concurența altor companii de handling la sol pentru a câștiga contractele respective.

| (247) | Cu toate acestea, anumiți factori de formă și de fond arată că alta a fost situația. |
| --- | --- |

(247)

Cu toate acestea, anumiți factori de formă și de fond arată că alta a fost situația.

| (248) | În primul rând, în ceea ce privește forma transferului, contractele de servicii nu au fost transferate din punct de vedere juridic de la SEAH către Airport Handling. Astfel, companiile aeriene au avut libertatea de a alege un alt furnizor decât Airport Handling imediat ce contractele lor cu SEAH au fost încetate, astfel cum se arată în considerentul 43 din prezenta decizie. |
| --- | --- |

(248)

În primul rând, în ceea ce privește forma transferului, contractele de servicii nu au fost transferate din punct de vedere juridic de la SEAH către Airport Handling. Astfel, companiile aeriene au avut libertatea de a alege un alt furnizor decât Airport Handling imediat ce contractele lor cu SEAH au fost încetate, astfel cum se arată în considerentul 43 din prezenta decizie.

| (249) | În al doilea rând, informațiile disponibile sugerează faptul că clienții au fost în poziția de a se adresa altor furnizori de servicii atunci când SEAH i-a informat că își va înceta activitatea. Într-adevăr, plecarea unei serii de clienți este dovada faptului că a existat o asemenea oportunitate. Cel mai important, SEAH nu a avut niciun temei juridic pentru transferul unilateral al contractelor către orice parte terță, cu excepția unor situații excepționale. Conform informațiilor furnizate de autoritățile italiene, clauza privind situațiile excepționale nu a fost totuși invocată. Autoritățile italiene au prezentat o imagine de ansamblu asupra bazei de clienți ai Airport Handling, începând cu data de 14 februarie 2014, care arată că, din cei 68 de foști clienți SEAH, [...] (*1) au plecat la alți prestatori de servicii de handling la sol, că din totalul de [...] (*1) clienți Airport Handling la momentul respectiv, unul a plecat de la un concurent, trei au fost nou-veniți la aeroport și [...] (*1) erau foști clienți SEAH. [...] (*1) din cei [...] (*1) foști clienți SEAH au negociat termeni contractuali mai favorabili pentru clienți, fie prevăzând prețuri mai mici (13 clienți), un portofoliu modificat ([...] (*1) clienți), sau chiar o combinație a ambelor ([...] (*1) clienți). Prin urmare, doar 20 de clienți au încheiat contracte de prestări de servicii care prevăd, în esență, aceleași condiții precum contractele anterioare cu SEAH. Reducerile de preț sunt cuprinse între [...] (*1) și [...] (*1) % în comparație cu prețurile convenite anterior cu SEAH. |
| --- | --- |

(249)

În al doilea rând, informațiile disponibile sugerează faptul că clienții au fost în poziția de a se adresa altor furnizori de servicii atunci când SEAH i-a informat că își va înceta activitatea. Într-adevăr, plecarea unei serii de clienți este dovada faptului că a existat o asemenea oportunitate. Cel mai important, SEAH nu a avut niciun temei juridic pentru transferul unilateral al contractelor către orice parte terță, cu excepția unor situații excepționale. Conform informațiilor furnizate de autoritățile italiene, clauza privind situațiile excepționale nu a fost totuși invocată. Autoritățile italiene au prezentat o imagine de ansamblu asupra bazei de clienți ai Airport Handling, începând cu data de 14 februarie 2014, care arată că, din cei 68 de foști clienți SEAH, [...] (*1) au plecat la alți prestatori de servicii de handling la sol, că din totalul de [...] (*1) clienți Airport Handling la momentul respectiv, unul a plecat de la un concurent, trei au fost nou-veniți la aeroport și [...] (*1) erau foști clienți SEAH. [...] (*1) din cei [...] (*1) foști clienți SEAH au negociat termeni contractuali mai favorabili pentru clienți, fie prevăzând prețuri mai mici (13 clienți), un portofoliu modificat ([...] (*1) clienți), sau chiar o combinație a ambelor ([...] (*1) clienți). Prin urmare, doar 20 de clienți au încheiat contracte de prestări de servicii care prevăd, în esență, aceleași condiții precum contractele anterioare cu SEAH. Reducerile de preț sunt cuprinse între [...] (*1) și [...] (*1) % în comparație cu prețurile convenite anterior cu SEAH.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (250) | Având în vedere cele de mai sus, în ansamblu, Comisia nu constată niciun indiciu de eludare a deciziei de recuperare (și, prin urmare, de continuitate economică) în procesul care a determinat Airport Handling să încheie acorduri cu o serie de foști clienți importanți ai SEAH. Într-adevăr, Airport Handling pare să fi fost expusă la o concurență reală atunci când a negociat cu transportatorii care operează în aeroporturile din Milano și există indicii că concurența între furnizorii de servicii în aeroporturile din Milano a fost deschisă efectiv atunci când SEAH era pe cale să iasă de pe piață. |
| --- | --- |

(250)

Având în vedere cele de mai sus, în ansamblu, Comisia nu constată niciun indiciu de eludare a deciziei de recuperare (și, prin urmare, de continuitate economică) în procesul care a determinat Airport Handling să încheie acorduri cu o serie de foști clienți importanți ai SEAH. Într-adevăr, Airport Handling pare să fi fost expusă la o concurență reală atunci când a negociat cu transportatorii care operează în aeroporturile din Milano și există indicii că concurența între furnizorii de servicii în aeroporturile din Milano a fost deschisă efectiv atunci când SEAH era pe cale să iasă de pe piață.

7.1.1.3.   Activele SEAH

Activele SEAH

| (251) | Ca un al treilea punct din analiza domeniului de aplicare al transferului, Comisia a evaluat domeniul de aplicare al transferului de active. |
| --- | --- |

(251)

Ca un al treilea punct din analiza domeniului de aplicare al transferului, Comisia a evaluat domeniul de aplicare al transferului de active.

| (252) | Comisia remarcă faptul că, atunci când Airport Handling și-a început activitatea, aceasta a obținut în proporție de 100 % echipamentele de handling la sol de la SEAH prin închiriere. Cinci luni mai târziu, aceasta a început să înlocuiască treptat echipamentele respective cu active cumpărate pe piață și, în cele din urmă, în septembrie 2015, a cumpărat [...] (*1) din [...] (*1) loturi de active de la SEAH. |
| --- | --- |

(252)

Comisia remarcă faptul că, atunci când Airport Handling și-a început activitatea, aceasta a obținut în proporție de 100 % echipamentele de handling la sol de la SEAH prin închiriere. Cinci luni mai târziu, aceasta a început să înlocuiască treptat echipamentele respective cu active cumpărate pe piață și, în cele din urmă, în septembrie 2015, a cumpărat [...] (*1) din [...] (*1) loturi de active de la SEAH.

*1

*1

| (253) | Mai precis, Airport Handling a început să furnizeze servicii de handling la sol utilizând activele SEAH în temeiul unui contract de închiriere. Acest contract trebuia să expire la 31 august 2015. Înainte de încheierea contractului de închiriere, Airport Handling și-a exprimat interesul de a achiziționa [...] (*1) din [...] (*1) loturi, și anume loturile nr. [...] (*1). Potrivit Airport Handling, deși, în mod realist, aproximativ o treime din echipamentele de handling la sol deținute de SEAH și închiriate către Airport Handling erau învechite, Airport Handling a fost dispusă să achiziționeze aproximativ [...] (*1) % din aceste echipamente (care ar fi suficiente pentru ca Airport Handling să își desfășoare activitățile), considerând că, între timp, Airport Handling a obținut de pe piață un număr important de piese de schimb care puteau fi utilizate pentru înlocuirea unor piese a celui mai învechit echipament al SEAH. |
| --- | --- |

(253)

Mai precis, Airport Handling a început să furnizeze servicii de handling la sol utilizând activele SEAH în temeiul unui contract de închiriere. Acest contract trebuia să expire la 31 august 2015. Înainte de încheierea contractului de închiriere, Airport Handling și-a exprimat interesul de a achiziționa [...] (*1) din [...] (*1) loturi, și anume loturile nr. [...] (*1). Potrivit Airport Handling, deși, în mod realist, aproximativ o treime din echipamentele de handling la sol deținute de SEAH și închiriate către Airport Handling erau învechite, Airport Handling a fost dispusă să achiziționeze aproximativ [...] (*1) % din aceste echipamente (care ar fi suficiente pentru ca Airport Handling să își desfășoare activitățile), considerând că, între timp, Airport Handling a obținut de pe piață un număr important de piese de schimb care puteau fi utilizate pentru înlocuirea unor piese a celui mai învechit echipament al SEAH.

*1

*1

*1

*1

| (254) | Documentația disponibilă sugerează că negocierile de vânzare-cumpărare între Airport Handling și SEAH au început atunci când, prin scrisoarea din 3 iunie 2015, Airport Handling a făcut următoarele propuneri:






  — | o reducere de [...] (*1) % privind [...] (*1), având în vedere, în primul rând, vârsta și starea flotei și, în al doilea rând, rezultatul procedurii de vânzare inițiate de către SEA; |
| --- | --- | --- |

(254)

Documentația disponibilă sugerează că negocierile de vânzare-cumpărare între Airport Handling și SEAH au început atunci când, prin scrisoarea din 3 iunie 2015, Airport Handling a făcut următoarele propuneri:

—

o reducere de [...] (*1) % privind [...] (*1), având în vedere, în primul rând, vârsta și starea flotei și, în al doilea rând, rezultatul procedurii de vânzare inițiate de către SEA;

*1

*1

| — | plata [...] (*1) de la 31 iulie până la 31 decembrie 2015; |
| --- | --- |

—

plata [...] (*1) de la 31 iulie până la 31 decembrie 2015;

*1

| — | posibilitatea de reziliere a contractului de închiriere original de comun acord la 30 iunie 2015 și acordarea cu titlu gratuit, în mod provizoriu și limitat (comodato) de către SEAH a aproximativ [...] (*1) elemente selectate [...] (*1), până cel târziu la 31 decembrie 2015, toate costurile de asigurare și întreținere fiind suportate de Airport Handling. |
| --- | --- |

—

posibilitatea de reziliere a contractului de închiriere original de comun acord la 30 iunie 2015 și acordarea cu titlu gratuit, în mod provizoriu și limitat (comodato) de către SEAH a aproximativ [...] (*1) elemente selectate [...] (*1), până cel târziu la 31 decembrie 2015, toate costurile de asigurare și întreținere fiind suportate de Airport Handling.

comodato

*1

*1

| (255) | În aceeași zi, o reuniune a avut loc între părți. Prin scrisoarea din 10 iunie 2015, lichidatorul societății SEAH a răspuns propunerilor făcute de Airport Handling în sensul prezentat pe scurt mai jos:






  — | Deși SEAH este dispusă să accepte oferta, aceasta nu este pregătită să acorde reduceri, dat fiind faptul că toate prețurile au fost determinate prin evaluări ale experților. Lichidatorul a subliniat faptul că Airport Handling nu ar trebui să suporte nici măcar vreun cost de transport; |
| --- | --- | --- |

(255)

În aceeași zi, o reuniune a avut loc între părți. Prin scrisoarea din 10 iunie 2015, lichidatorul societății SEAH a răspuns propunerilor făcute de Airport Handling în sensul prezentat pe scurt mai jos:

—

Deși SEAH este dispusă să accepte oferta, aceasta nu este pregătită să acorde reduceri, dat fiind faptul că toate prețurile au fost determinate prin evaluări ale experților. Lichidatorul a subliniat faptul că Airport Handling nu ar trebui să suporte nici măcar vreun cost de transport;

| — | SEAH nu acceptă plata în rate, cu excepția cazului în care Airport Handling oferă garanții adecvate; |
| --- | --- |

—

SEAH nu acceptă plata în rate, cu excepția cazului în care Airport Handling oferă garanții adecvate;

| — | În absența reducerilor, SEAH este dispusă să transfere flota la 30 iunie 2015 și să fie de acord să împrumute elementele specificate, însă numai până la 30 noiembrie 2015 cel mai târziu. |
| --- | --- |

—

În absența reducerilor, SEAH este dispusă să transfere flota la 30 iunie 2015 și să fie de acord să împrumute elementele specificate, însă numai până la 30 noiembrie 2015 cel mai târziu.

| (256) | Potrivit autorităților italiene, negocierile au continuat totuși până în septembrie 2015, când SEAH a fost de acord să plătească prețul de achiziție de [...] (*1) pentru vânzarea a [...] (*1) loturi, [...] (*1). Prețul de achiziție a fost de [...] (*1) EUR, care este prețul indicat inițial în procedura de licitație eșuată. Contractul inițial a fost prelungit în mod excepțional până la [...] (*1), pentru [...] (*1) elemente ale flotei și în schimbul plății unei taxe globale de [...] (*1) EUR, taxă care s-a bazat pe valoarea atribuită acestor elemente de evaluările independente menționate mai sus. Airport Handling a returnat aceste [...] (*1) elemente către SEAH la [...] (*1). |
| --- | --- |

(256)

Potrivit autorităților italiene, negocierile au continuat totuși până în septembrie 2015, când SEAH a fost de acord să plătească prețul de achiziție de [...] (*1) pentru vânzarea a [...] (*1) loturi, [...] (*1). Prețul de achiziție a fost de [...] (*1) EUR, care este prețul indicat inițial în procedura de licitație eșuată. Contractul inițial a fost prelungit în mod excepțional până la [...] (*1), pentru [...] (*1) elemente ale flotei și în schimbul plății unei taxe globale de [...] (*1) EUR, taxă care s-a bazat pe valoarea atribuită acestor elemente de evaluările independente menționate mai sus. Airport Handling a returnat aceste [...] (*1) elemente către SEAH la [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (257) | Potrivit Airport Handling, achiziția a fost totuși justificată din punct de vedere economic, în special pentru următoarele motive:






  — | Modelul de afaceri al Airport Handling constă, în esență, în amplasarea centrului operațional într-un singur loc, și anume aeroporturile din Milano, prin urmare, acesta se bazează pe un model organizațional care prevede resurse umane și tehnice pentru a satisface cererea de servicii în același loc (modelul de afaceri de tip „hub-provider”). În opinia Airport Handling, acest model asigură o eficiență mai bună și marje de rentabilitate mai sigure. Prin urmare, vârsta și eficiența echipamentului ar fi mai puțin problematice pentru Airport Handling decât pentru operatorii care își desfășoară activitatea în mai multe aeroporturi și, prin urmare, trebuie în mod necesar să efectueze o „gestionare cu costuri reduse” a echipamentelor lor. |
| --- | --- | --- |

(257)

Potrivit Airport Handling, achiziția a fost totuși justificată din punct de vedere economic, în special pentru următoarele motive:

—

Modelul de afaceri al Airport Handling constă, în esență, în amplasarea centrului operațional într-un singur loc, și anume aeroporturile din Milano, prin urmare, acesta se bazează pe un model organizațional care prevede resurse umane și tehnice pentru a satisface cererea de servicii în același loc (modelul de afaceri de tip „hub-provider”). În opinia Airport Handling, acest model asigură o eficiență mai bună și marje de rentabilitate mai sigure. Prin urmare, vârsta și eficiența echipamentului ar fi mai puțin problematice pentru Airport Handling decât pentru operatorii care își desfășoară activitatea în mai multe aeroporturi și, prin urmare, trebuie în mod necesar să efectueze o „gestionare cu costuri reduse” a echipamentelor lor.

| — | Deși echipamentul era parțial învechit, unele elemente erau relativ recente și au putut fi exploatate în mod eficient. |
| --- | --- |

—

Deși echipamentul era parțial învechit, unele elemente erau relativ recente și au putut fi exploatate în mod eficient.

| — | Elementele se aflau deja în locație și, prin urmare, nu ar fi implicat niciun cost de transport. |
| --- | --- |

—

Elementele se aflau deja în locație și, prin urmare, nu ar fi implicat niciun cost de transport.

| — | Airport Handling spera într-o reducere a costurilor de întreținere, întrucât majoritatea elementelor proveneau de la același producător și erau de același tip. |
| --- | --- |

—

Airport Handling spera într-o reducere a costurilor de întreținere, întrucât majoritatea elementelor proveneau de la același producător și erau de același tip.

| — | Atunci când a încercat să achiziționeze echipament de ocazie de pe piața din întreaga UE, Airport Handling a constatat că piața nu oferea suficiente echipamente de ocazie pentru a satisface cerințele Airport Handling la un preț acceptabil. |
| --- | --- |

—

Atunci când a încercat să achiziționeze echipament de ocazie de pe piața din întreaga UE, Airport Handling a constatat că piața nu oferea suficiente echipamente de ocazie pentru a satisface cerințele Airport Handling la un preț acceptabil.

| — | O combinație echilibrată de active noi și uzate trebuia să fie folosită în faza de pornire, în principal pentru că furnizorii de echipament păreau incapabili să ofere echipamente noi într-o singură etapă și, de asemenea, deoarece Airport Handling a avut motive să considere că o creștere bruscă și masivă a cererii ar putea determina creșterea prețurilor. Prin urmare, Airport Handling a intenționat mai degrabă să dezafecteze progresiv elementele uzate și să le înlocuiască cu altele noi. |
| --- | --- |

—

O combinație echilibrată de active noi și uzate trebuia să fie folosită în faza de pornire, în principal pentru că furnizorii de echipament păreau incapabili să ofere echipamente noi într-o singură etapă și, de asemenea, deoarece Airport Handling a avut motive să considere că o creștere bruscă și masivă a cererii ar putea determina creșterea prețurilor. Prin urmare, Airport Handling a intenționat mai degrabă să dezafecteze progresiv elementele uzate și să le înlocuiască cu altele noi.

| — | În cele din urmă, testarea unei flote noi și formarea adecvată a personalului care se ocupa de operarea acestuia în timpul operațiunilor normale ar fi fost dificil de realizat în special în faza de demarare. |
| --- | --- |

—

În cele din urmă, testarea unei flote noi și formarea adecvată a personalului care se ocupa de operarea acestuia în timpul operațiunilor normale ar fi fost dificil de realizat în special în faza de demarare.

| (258) | Airport Handling a lansat între timp o procedură de ofertare, din noiembrie 2014 până în ianuarie 2015, pentru achiziționarea de echipamente noi de pe piață. Potrivit autorităților italiene, valoarea echipamentelor achiziționate în cadrul acestei prime proceduri de ofertare este de aproximativ [...] (*1) EUR. |
| --- | --- |

(258)

Airport Handling a lansat între timp o procedură de ofertare, din noiembrie 2014 până în ianuarie 2015, pentru achiziționarea de echipamente noi de pe piață. Potrivit autorităților italiene, valoarea echipamentelor achiziționate în cadrul acestei prime proceduri de ofertare este de aproximativ [...] (*1) EUR.

*1

| (259) | Comisia a evaluat măsura în care compararea valorii și numărului de active Airport Handling achiziționate de pe piață cu valoarea și numărul de elemente închiriate și ulterior achiziționate de la SEAH este un indicator fiabil pentru continuitate economică. În ceea ce privește comparabilitatea acestor două tipuri de active, Comisia a constatat că:






  — | Lichidatorul societății SEAH a alcătuit loturi astfel încât să grupeze în cadrul fiecărui lot elemente care erau în stare bună de funcționare împreună cu active și elemente mai puțin operaționale. |
| --- | --- | --- |

(259)

Comisia a evaluat măsura în care compararea valorii și numărului de active Airport Handling achiziționate de pe piață cu valoarea și numărul de elemente închiriate și ulterior achiziționate de la SEAH este un indicator fiabil pentru continuitate economică. În ceea ce privește comparabilitatea acestor două tipuri de active, Comisia a constatat că:

—

Lichidatorul societății SEAH a alcătuit loturi astfel încât să grupeze în cadrul fiecărui lot elemente care erau în stare bună de funcționare împreună cu active și elemente mai puțin operaționale.

| — | În general, echipamentul SEAH era îmbătrânit. |
| --- | --- |

—

În general, echipamentul SEAH era îmbătrânit.

| — | Potrivit autorităților italiene, aproximativ [...] (*1) din [...] (*1) elemente achiziționate de la SEAH erau în stare bună sau adecvată de funcționare. Aproximativ o treime în cel mai bun caz ar fi putut fi utilizate pentru obținerea de piese de schimb. S-a constatat ulterior că 700 dintre piesele achiziționate aveau o valoare minimă sau nicio valoare/utilitate; 270 de elemente au fost apoi staționate și dezafectate ca fier vechi. |
| --- | --- |

—

Potrivit autorităților italiene, aproximativ [...] (*1) din [...] (*1) elemente achiziționate de la SEAH erau în stare bună sau adecvată de funcționare. Aproximativ o treime în cel mai bun caz ar fi putut fi utilizate pentru obținerea de piese de schimb. S-a constatat ulterior că 700 dintre piesele achiziționate aveau o valoare minimă sau nicio valoare/utilitate; 270 de elemente au fost apoi staționate și dezafectate ca fier vechi.

*1

*1

| — | Echipamentul de handling aeroportuar este compus dintr-o gamă largă de elemente diferite, cum ar fi scări, camioane, autoîncărcătoare cu furcă, încărcătoare de marfă și cărucioare. |
| --- | --- |

—

Echipamentul de handling aeroportuar este compus dintr-o gamă largă de elemente diferite, cum ar fi scări, camioane, autoîncărcătoare cu furcă, încărcătoare de marfă și cărucioare.

| — | Nu este exclus ca și un singur vehicul de vârf care funcționează la capacitate deplină să poată fi utilizat mult mai eficient decât mai multe vehicule vechi care, de regulă, au nevoie de perioade mai mari pentru întreținere. |
| --- | --- |

—

Nu este exclus ca și un singur vehicul de vârf care funcționează la capacitate deplină să poată fi utilizat mult mai eficient decât mai multe vehicule vechi care, de regulă, au nevoie de perioade mai mari pentru întreținere.

| (260) | Pe această bază, Comisia concluzionează că o comparație între valoarea și numărul de echipamente noi și valoarea echipamentului închiriat și achiziționat nu poate fi utilizată ca un indicator de continuitate economică în acest caz. |
| --- | --- |

(260)

Pe această bază, Comisia concluzionează că o comparație între valoarea și numărul de echipamente noi și valoarea echipamentului închiriat și achiziționat nu poate fi utilizată ca un indicator de continuitate economică în acest caz.

| (261) | În acest context, Comisia a evaluat importanța activelor (instrumente operaționale) ca factor de producție în cadrul Airport Handling proporțional cu forța de muncă ca factor de producție și, de asemenea, în mod proporțional cu cifra de afaceri a SEAH și a Airport Handling. |
| --- | --- |

(261)

În acest context, Comisia a evaluat importanța activelor (instrumente operaționale) ca factor de producție în cadrul Airport Handling proporțional cu forța de muncă ca factor de producție și, de asemenea, în mod proporțional cu cifra de afaceri a SEAH și a Airport Handling.

| (262) | În ceea ce privește importanța activelor în legătură cu forța de muncă, în ultimul bilanț al SEAH înainte de lichidare valoarea instrumentelor operaționale s-a ridicat la aproximativ [...] (*1) EUR. Airport Handling, la rândul său, a deținut în 2015 active fixe în valoare de [...] (*1) EUR (30). În schimb, forța de muncă a Airport Handling a costat [...] (*1) EUR în perioada septembrie 2014-august 2015, conform declarației de funcționare a Airport Handling pentru perioada respectivă (31). |
| --- | --- |

(262)

În ceea ce privește importanța activelor în legătură cu forța de muncă, în ultimul bilanț al SEAH înainte de lichidare valoarea instrumentelor operaționale s-a ridicat la aproximativ [...] (*1) EUR. Airport Handling, la rândul său, a deținut în 2015 active fixe în valoare de [...] (*1) EUR (30). În schimb, forța de muncă a Airport Handling a costat [...] (*1) EUR în perioada septembrie 2014-august 2015, conform declarației de funcționare a Airport Handling pentru perioada respectivă (31).

*1

*1

30

*1

31

| (263) | Valoarea activelor este, de asemenea, de importanță mai mică în comparație cu cifra de afaceri: Declarația de funcționare a aeroportului Handling pentru septembrie 2014-august 2015 indică o cifră de afaceri în valoare de [...] (*1). Prin urmare, activele în cauză par a fi un factor de producție de importanță minoră în comparație cu forța de muncă. Valoarea lor este, de asemenea, foarte modestă în comparație cu cifra de afaceri generată în comun de forța de muncă și active. Informațiile obținute în cadrul procedurii oficiale de investigare indică mai degrabă faptul că atât SEAH, cât și Airport Handling urmăresc mai curând un model de afaceri cu utilizare intensivă a forței de muncă și mai puțin un model de afaceri bazat pe utilizarea intensă a activelor. |
| --- | --- |

(263)

Valoarea activelor este, de asemenea, de importanță mai mică în comparație cu cifra de afaceri: Declarația de funcționare a aeroportului Handling pentru septembrie 2014-august 2015 indică o cifră de afaceri în valoare de [...] (*1). Prin urmare, activele în cauză par a fi un factor de producție de importanță minoră în comparație cu forța de muncă. Valoarea lor este, de asemenea, foarte modestă în comparație cu cifra de afaceri generată în comun de forța de muncă și active. Informațiile obținute în cadrul procedurii oficiale de investigare indică mai degrabă faptul că atât SEAH, cât și Airport Handling urmăresc mai curând un model de afaceri cu utilizare intensivă a forței de muncă și mai puțin un model de afaceri bazat pe utilizarea intensă a activelor.

*1

| (264) | Prin urmare, Comisia concluzionează că, deși toate activele Airport Handling proveneau inițial de la SEAH, această situație nu poate fi considerată, în sine, ca indicator de continuitate economică, întrucât activele sunt numai un factor de producție de importanță minoră în activitatea de servicii de handling la sol. |
| --- | --- |

(264)

Prin urmare, Comisia concluzionează că, deși toate activele Airport Handling proveneau inițial de la SEAH, această situație nu poate fi considerată, în sine, ca indicator de continuitate economică, întrucât activele sunt numai un factor de producție de importanță minoră în activitatea de servicii de handling la sol.

7.1.1.4.   Rezumatul evaluării privind domeniul de aplicare al transferului

Rezumatul evaluării privind domeniul de aplicare al transferului

| (265) | Aprecierea măsurii în care domeniul de aplicare al transferului poate indica faptul că există o continuitate economică între SEAH și Airport Handling conduce la următoarele indicații: |
| --- | --- |

(265)

Aprecierea măsurii în care domeniul de aplicare al transferului poate indica faptul că există o continuitate economică între SEAH și Airport Handling conduce la următoarele indicații:

| (266) | În primul rând, nu a existat un transfer al portofoliului clienților de la SEAH către Airport Handling. Dimpotrivă, odată cu lichidarea SEAH, toate contractele au fost încetate și Airport Handling a trebuit să încheie noi contracte, situație în care aceasta putea să atragă unii dintre foștii clienți ai SEAH și unii clienți noi, precum și în care a pierdut o parte dintre clienți în favoarea concurenților. Condițiile contractuale au fost negociate în mod independent de condițiile anterioare în temeiul acordurilor cu SEAH. În acest sens, Airport Handling a avut același statut ca orice alt concurent sau nou operator. Comisia consideră inexistența unui transfer al portofoliului de clienți drept o indicație clară împotriva continuității economice. |
| --- | --- |

(266)

În primul rând, nu a existat un transfer al portofoliului clienților de la SEAH către Airport Handling. Dimpotrivă, odată cu lichidarea SEAH, toate contractele au fost încetate și Airport Handling a trebuit să încheie noi contracte, situație în care aceasta putea să atragă unii dintre foștii clienți ai SEAH și unii clienți noi, precum și în care a pierdut o parte dintre clienți în favoarea concurenților. Condițiile contractuale au fost negociate în mod independent de condițiile anterioare în temeiul acordurilor cu SEAH. În acest sens, Airport Handling a avut același statut ca orice alt concurent sau nou operator. Comisia consideră inexistența unui transfer al portofoliului de clienți drept o indicație clară împotriva continuității economice.

| (267) | În al doilea rând, Airport Handling și-a recrutat forța de muncă inițială de la SEAH, dar în baza unor contracte noi și a unor condiții contractuale noi. Nu a existat niciun transfer al contractelor de muncă, niciun transfer automat de astfel de contracte și nicio replicare a condițiilor de angajare a acestora. |
| --- | --- |

(267)

În al doilea rând, Airport Handling și-a recrutat forța de muncă inițială de la SEAH, dar în baza unor contracte noi și a unor condiții contractuale noi. Nu a existat niciun transfer al contractelor de muncă, niciun transfer automat de astfel de contracte și nicio replicare a condițiilor de angajare a acestora.

| (268) | În al treilea rând, deși este adevărat că Airport Handling a închiriat inițial toate activele SEAH de handling la sol, în cele din urmă, după expirarea contractului de închiriere, aceasta a preluat doar o parte a activelor SEAH deoarece, între timp, a început achiziționarea de echipamente de la părți terțe. Informațiile disponibile sugerează, de asemenea, că activele reprezintă doar o mică parte a activelor de producție în activitatea de servicii de handling la sol și nu sunt decisive pentru structura costurilor și eficiența Airport Handling. |
| --- | --- |

(268)

În al treilea rând, deși este adevărat că Airport Handling a închiriat inițial toate activele SEAH de handling la sol, în cele din urmă, după expirarea contractului de închiriere, aceasta a preluat doar o parte a activelor SEAH deoarece, între timp, a început achiziționarea de echipamente de la părți terțe. Informațiile disponibile sugerează, de asemenea, că activele reprezintă doar o mică parte a activelor de producție în activitatea de servicii de handling la sol și nu sunt decisive pentru structura costurilor și eficiența Airport Handling.

| (269) | În ansamblu, judecând din perspectiva domeniului de aplicare al transferului, Comisia consideră că toate circumstanțele legate de înființarea Airport Handling în urma lichidării SEAH analizate împreună nu sunt suficient de puternice pentru a indica faptul că a existat o continuitate economică între cele două societăți cu scopul de a eluda decizia de recuperare. |
| --- | --- |

(269)

În ansamblu, judecând din perspectiva domeniului de aplicare al transferului, Comisia consideră că toate circumstanțele legate de înființarea Airport Handling în urma lichidării SEAH analizate împreună nu sunt suficient de puternice pentru a indica faptul că a existat o continuitate economică între cele două societăți cu scopul de a eluda decizia de recuperare.

7.1.2.   Plata prețului de piață

Plata prețului de piață

| (270) | În conformitate cu jurisprudența, transferul activelor la un preț sub prețul pieței ar putea fi, de asemenea, un indicator de continuitate economică între întreprinderea lichidată care deține datoria decurgând din ajutorul de stat și societatea nou creată. |
| --- | --- |

(270)

În conformitate cu jurisprudența, transferul activelor la un preț sub prețul pieței ar putea fi, de asemenea, un indicator de continuitate economică între întreprinderea lichidată care deține datoria decurgând din ajutorul de stat și societatea nou creată.

7.1.2.1.   Activele SEAH – observații generale

Activele SEAH – observații generale

| (271) | În contextul procedurilor de faliment, eludarea unei decizii negative în materie de ajutor de stat prin intermediul unui transfer de active poate apărea, în special, în cazul în care:






  — | activele sunt vândute – sau închiriate – sub prețul pieței (de exemplu, în urma unei proceduri de vânzare care nu este suficient de deschisă, transparentă și nediscriminatorie); sau |
| --- | --- | --- |

(271)

În contextul procedurilor de faliment, eludarea unei decizii negative în materie de ajutor de stat prin intermediul unui transfer de active poate apărea, în special, în cazul în care:

—

activele sunt vândute – sau închiriate – sub prețul pieței (de exemplu, în urma unei proceduri de vânzare care nu este suficient de deschisă, transparentă și nediscriminatorie); sau

| — | administratorul judiciar a luat măsuri care au fraudat creditorii și care este posibil să fi redus activele societății aflate în stare de insolvență, sau a încălcat principiul egalității creditorilor în defavoarea creditorilor publici (32). |
| --- | --- |

—

administratorul judiciar a luat măsuri care au fraudat creditorii și care este posibil să fi redus activele societății aflate în stare de insolvență, sau a încălcat principiul egalității creditorilor în defavoarea creditorilor publici (32).

32

| (272) | Dimpotrivă, Comisia consideră că un transfer – sau o închiriere – a activelor unei societăți aflate în faliment care a primit ajutoare incompatibile către o societate nouă nu indică eludarea unei decizii de recuperare în cazul în care:






  — | nu s-a făcut nimic pentru a reduce valoarea activelor societății aflate în stare de insolvență în beneficiul noii societăți, în detrimentul creditorilor (în măsura în care scopul lichidării este de a maximiza încasările din vânzările de active pentru a rambursa creditorii în cea mai mare măsură posibilă); |
| --- | --- | --- |

(272)

Dimpotrivă, Comisia consideră că un transfer – sau o închiriere – a activelor unei societăți aflate în faliment care a primit ajutoare incompatibile către o societate nouă nu indică eludarea unei decizii de recuperare în cazul în care:

—

nu s-a făcut nimic pentru a reduce valoarea activelor societății aflate în stare de insolvență în beneficiul noii societăți, în detrimentul creditorilor (în măsura în care scopul lichidării este de a maximiza încasările din vânzările de active pentru a rambursa creditorii în cea mai mare măsură posibilă);

| — | creditorii publici (care dețin creanța legată de ajutorul incompatibil) nu au fost dezavantajați în mod nejustificat față de alți creditori (inclusiv, eventual, noua societate sau fondatorii săi) în contextul procedurii de faliment. |
| --- | --- |

—

creditorii publici (care dețin creanța legată de ajutorul incompatibil) nu au fost dezavantajați în mod nejustificat față de alți creditori (inclusiv, eventual, noua societate sau fondatorii săi) în contextul procedurii de faliment.

| (273) | În acest caz:






  — | Taxa de închiriere a fost stabilită pe baza a două evaluări externe. Aceasta a fost ajustată ascendent corespunzând celei de a doua evaluări, care s-a bazat pe o verificare cuprinzătoare a echipamentului închiriat. Prin urmare, nu există niciun indiciu că prețul la care activele SEAH au fost închiriate de Airport Handling era în contradicție cu condițiile obișnuite de piață. |
| --- | --- | --- |

(273)

În acest caz:

—

Taxa de închiriere a fost stabilită pe baza a două evaluări externe. Aceasta a fost ajustată ascendent corespunzând celei de a doua evaluări, care s-a bazat pe o verificare cuprinzătoare a echipamentului închiriat. Prin urmare, nu există niciun indiciu că prețul la care activele SEAH au fost închiriate de Airport Handling era în contradicție cu condițiile obișnuite de piață.

| — | De asemenea, nu există niciun indiciu că tranzacțiile efectuate la inițiativa lichidatorului au fraudat creditorii și este posibil să fi redus valoarea activelor SEAH. În special, astfel cum se arată în detaliu mai jos, toate informațiile disponibile au arătat că au fost organizate proceduri corespunzătoare pentru vânzarea activelor SEAH, oferind tuturor potențialilor cumpărători interesați posibilitatea de a licita. Faptul că prețul de închiriere a fost stabilit de către experți externi și a fost revizuit ascendent după o a doua evaluare și că lichidatorul societății SEAH nu era pregătit să acorde societății Airport Handling o reducere la prețul de achiziție a echipamentelor demonstrează că procesul de vânzare organizat de lichidator a fost orientat spre maximizarea veniturilor în legătură cu activele în cauză, în beneficiul creditorilor SEAH și, prin urmare, nu a condus la un transfer specific al avantajului economic către Airport Handling. |
| --- | --- |

—

De asemenea, nu există niciun indiciu că tranzacțiile efectuate la inițiativa lichidatorului au fraudat creditorii și este posibil să fi redus valoarea activelor SEAH. În special, astfel cum se arată în detaliu mai jos, toate informațiile disponibile au arătat că au fost organizate proceduri corespunzătoare pentru vânzarea activelor SEAH, oferind tuturor potențialilor cumpărători interesați posibilitatea de a licita. Faptul că prețul de închiriere a fost stabilit de către experți externi și a fost revizuit ascendent după o a doua evaluare și că lichidatorul societății SEAH nu era pregătit să acorde societății Airport Handling o reducere la prețul de achiziție a echipamentelor demonstrează că procesul de vânzare organizat de lichidator a fost orientat spre maximizarea veniturilor în legătură cu activele în cauză, în beneficiul creditorilor SEAH și, prin urmare, nu a condus la un transfer specific al avantajului economic către Airport Handling.

| — | De asemenea, Comisia remarcă faptul că niciuna dintre părțile interesate nu a susținut că procedurile de lichidare au încălcat drepturile creditorilor sau au redus valoarea activelor datorate de SEAH sau că aceste active au fost închiriate societății Airport Handling la prețuri situate sub nivelul pieței. Echipamentul de handling la sol al SEAH era alcătuit din aproximativ 4 000 de active. În conformitate cu planul inițial anunțat de Italia, aceste active urmau să fie închiriate de SEAH la prețul pieței până la vânzarea acestora pe piața deschisă în cadrul procedurii de lichidare. |
| --- | --- |

—

De asemenea, Comisia remarcă faptul că niciuna dintre părțile interesate nu a susținut că procedurile de lichidare au încălcat drepturile creditorilor sau au redus valoarea activelor datorate de SEAH sau că aceste active au fost închiriate societății Airport Handling la prețuri situate sub nivelul pieței. Echipamentul de handling la sol al SEAH era alcătuit din aproximativ 4 000 de active. În conformitate cu planul inițial anunțat de Italia, aceste active urmau să fie închiriate de SEAH la prețul pieței până la vânzarea acestora pe piața deschisă în cadrul procedurii de lichidare.

7.1.2.2.   Închirierea activelor SEAH către societatea Airport Handling – stabilirea taxei de închiriere

Închirierea activelor SEAH către societatea Airport Handling – stabilirea taxei de închiriere

| (274) | În urma eșecului procedurii de licitație, echipamentul de handling la sol a fost închiriat societății Airport Handling în temeiul unui contract de închiriere care trebuia inițial să expire la 31 august 2015. |
| --- | --- |

(274)

În urma eșecului procedurii de licitație, echipamentul de handling la sol a fost închiriat societății Airport Handling în temeiul unui contract de închiriere care trebuia inițial să expire la 31 august 2015.

| (275) | Conform jurisprudenței, simplul fapt că o societate a închiriat pentru o perioadă determinată, parțial sau total, activele unei societăți insolvabile nu înseamnă neapărat că noua societate a beneficiat de avantajul concurențial legat de un ajutor acordat anterior locatorului (33). Închirierea activelor de către beneficiarul ajutorului către o societate care desfășoară o activitate similară nu indică o continuitate economică în cazul în care prețul de închiriere reflectă prețul pieței. Cu toate acestea, în cazul în care prețul de închiriere plătit de către noua societate beneficiarului ajutorului a fost sub prețul pieței, aceasta ar putea fi o indicație de continuitate economică în sensul că se poate afirma că avantajul conferit beneficiarului de ajutorul ilegal și incompatibil a fost transferat în întregime sau parțial către noua societate prin intermediul unui preț sub valoarea de piață. |
| --- | --- |

(275)

Conform jurisprudenței, simplul fapt că o societate a închiriat pentru o perioadă determinată, parțial sau total, activele unei societăți insolvabile nu înseamnă neapărat că noua societate a beneficiat de avantajul concurențial legat de un ajutor acordat anterior locatorului (33). Închirierea activelor de către beneficiarul ajutorului către o societate care desfășoară o activitate similară nu indică o continuitate economică în cazul în care prețul de închiriere reflectă prețul pieței. Cu toate acestea, în cazul în care prețul de închiriere plătit de către noua societate beneficiarului ajutorului a fost sub prețul pieței, aceasta ar putea fi o indicație de continuitate economică în sensul că se poate afirma că avantajul conferit beneficiarului de ajutorul ilegal și incompatibil a fost transferat în întregime sau parțial către noua societate prin intermediul unui preț sub valoarea de piață.

33

| (276) | Informațiile disponibile sugerează că SEAH și mandatarul au negociat contractul de închiriere în condiții de deplină concurență. În plus, taxa de închiriere a fost stabilită de două evaluări externe subsecvente. Pentru a confirma soliditatea primei evaluări, care stabilise valoarea taxei de închiriere anuală la [...] (*1) EUR, SEAH și Airport Handling i-au încredințat E & Y, de comun acord, sarcina de a reevalua taxa de închiriere. Această a doua evaluare a recomandat inițial o taxă de închiriere de [...] (*1) reprezentând [...] (*1) EUR. Ulterior, după ce SEAH și Airport Handling au convenit să extindă această a doua evaluare pentru a include noi informații colectate în rapoartele de livrare a echipamentului, experții au constatat că o serie de mașini și echipamente nu erau adecvate pentru utilizare și și-au revizuit estimările inițiale [...] (*1), la [...] (*1) EUR. Pe baza celui de al doilea raport de evaluare, SEAH și Airport Handling au convenit să reducă valoarea taxei de închiriere la [...] (*1) EUR pe an. |
| --- | --- |

(276)

Informațiile disponibile sugerează că SEAH și mandatarul au negociat contractul de închiriere în condiții de deplină concurență. În plus, taxa de închiriere a fost stabilită de două evaluări externe subsecvente. Pentru a confirma soliditatea primei evaluări, care stabilise valoarea taxei de închiriere anuală la [...] (*1) EUR, SEAH și Airport Handling i-au încredințat E & Y, de comun acord, sarcina de a reevalua taxa de închiriere. Această a doua evaluare a recomandat inițial o taxă de închiriere de [...] (*1) reprezentând [...] (*1) EUR. Ulterior, după ce SEAH și Airport Handling au convenit să extindă această a doua evaluare pentru a include noi informații colectate în rapoartele de livrare a echipamentului, experții au constatat că o serie de mașini și echipamente nu erau adecvate pentru utilizare și și-au revizuit estimările inițiale [...] (*1), la [...] (*1) EUR. Pe baza celui de al doilea raport de evaluare, SEAH și Airport Handling au convenit să reducă valoarea taxei de închiriere la [...] (*1) EUR pe an.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (277) | În concluzie, informațiile disponibile sugerează faptul că SEAH și Airport Handling au negociat în condiții de deplină concurență și s-au bazat pe expertize cu privire la valoarea activelor în cauză. Faptul că a doua evaluare a fost revizuită la cererea reciprocă a ambelor părți indică faptul că părțile au intenționat să mențină prețul de închiriere pe cât posibil în conformitate cu condițiile pieței și să prevină orice posibilă îndoială de coluziune. Prin urmare, Comisia consideră că valoarea taxei de închiriere convenită este cel puțin prețul pieței. |
| --- | --- |

(277)

În concluzie, informațiile disponibile sugerează faptul că SEAH și Airport Handling au negociat în condiții de deplină concurență și s-au bazat pe expertize cu privire la valoarea activelor în cauză. Faptul că a doua evaluare a fost revizuită la cererea reciprocă a ambelor părți indică faptul că părțile au intenționat să mențină prețul de închiriere pe cât posibil în conformitate cu condițiile pieței și să prevină orice posibilă îndoială de coluziune. Prin urmare, Comisia consideră că valoarea taxei de închiriere convenită este cel puțin prețul pieței.

7.1.2.3.   Achiziționarea unei părți din activele SEAH de către Airport Handling – prețul de achiziție

Achiziționarea unei părți din activele SEAH de către Airport Handling – prețul de achiziție

| (278) | Airport Handling a achiziționat activele după eșecul procedurii de licitație și după expirarea contractului de închiriere. Comisia a evaluat dacă Airport Handling, prin această tranzacție, a primit vreun avantaj provenit din ajutorul ilegal acordat anterior societății SEAH. Această evaluare pornește de la premisa că un avantaj este exclus în cazul în care prețul de achiziție de [...] (*1) EUR corespunde cel puțin prețului pieței. |
| --- | --- |

(278)

Airport Handling a achiziționat activele după eșecul procedurii de licitație și după expirarea contractului de închiriere. Comisia a evaluat dacă Airport Handling, prin această tranzacție, a primit vreun avantaj provenit din ajutorul ilegal acordat anterior societății SEAH. Această evaluare pornește de la premisa că un avantaj este exclus în cazul în care prețul de achiziție de [...] (*1) EUR corespunde cel puțin prețului pieței.

*1

| (279) | Cererea de exprimare a interesului pentru activele SEAH a fost publicată la 12 noiembrie 2014 în suplimentul la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Având în vedere numărul mare de elemente, lichidatorul, cu sprijinul societății independente de consultanță IMQ, a decis să împartă piesele în nouă loturi. Potrivit SEAH, motivul a fost de a evita ineficiența cauzată de fragmentarea excesivă. Cu scopul de a atrage un număr cât mai mare posibil de ofertanți, fiecare lot a fost definit ca o combinație de sine stătătoare de active, inclusiv piese care sunt complementare și de valori diferite. Un expert extern a stabilit un preț minim pentru fiecare dintre loturi. |
| --- | --- |

(279)

Cererea de exprimare a interesului pentru activele SEAH a fost publicată la 12 noiembrie 2014 în suplimentul la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Având în vedere numărul mare de elemente, lichidatorul, cu sprijinul societății independente de consultanță IMQ, a decis să împartă piesele în nouă loturi. Potrivit SEAH, motivul a fost de a evita ineficiența cauzată de fragmentarea excesivă. Cu scopul de a atrage un număr cât mai mare posibil de ofertanți, fiecare lot a fost definit ca o combinație de sine stătătoare de active, inclusiv piese care sunt complementare și de valori diferite. Un expert extern a stabilit un preț minim pentru fiecare dintre loturi.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (280) | Procedura de vânzare a fost limitată la prestatorii de servicii de handling, operatorii aeroportuari, transportatorii aerieni, producătorii tipurilor de echipamente vândute, detailiștii și societățile de leasing care îndeplinesc anumite criterii minime de solvabilitate. |
| --- | --- |

(280)

Procedura de vânzare a fost limitată la prestatorii de servicii de handling, operatorii aeroportuari, transportatorii aerieni, producătorii tipurilor de echipamente vândute, detailiștii și societățile de leasing care îndeplinesc anumite criterii minime de solvabilitate.

| (281) | Potrivit Italiei, nu a existat nicio manifestare oficială a interesului în cadrul licitației. SEAH a primit doar comunicări informale de la terți cu scopul de a explora posibilitatea de a achiziționa numai anumite active, însă la prețuri mai mici decât cele indicate în ofertă. Aceste comunicări au fost furnizate Comisiei în cadrul anchetei. |
| --- | --- |

(281)

Potrivit Italiei, nu a existat nicio manifestare oficială a interesului în cadrul licitației. SEAH a primit doar comunicări informale de la terți cu scopul de a explora posibilitatea de a achiziționa numai anumite active, însă la prețuri mai mici decât cele indicate în ofertă. Aceste comunicări au fost furnizate Comisiei în cadrul anchetei.

| (282) | Italia a susținut că, după rezultatul negativ al licitației, lichidatorul SEAH a încercat să sporească interesul unor potențiali cumpărători ai activelor SEAH contactând anumiți operatori care își desfășoară activitatea în sectorul serviciilor de handling, precum și operatorii care și-au exprimat informal interesul pe parcursul procedurii de licitație și permițând accesul la sala de date, precum și la active, astfel încât orice operator interesat să poată inspecta bunurile existente la fața locului. |
| --- | --- |

(282)

Italia a susținut că, după rezultatul negativ al licitației, lichidatorul SEAH a încercat să sporească interesul unor potențiali cumpărători ai activelor SEAH contactând anumiți operatori care își desfășoară activitatea în sectorul serviciilor de handling, precum și operatorii care și-au exprimat informal interesul pe parcursul procedurii de licitație și permițând accesul la sala de date, precum și la active, astfel încât orice operator interesat să poată inspecta bunurile existente la fața locului.

| (283) | Prin urmare, au fost primite câteva manifestări ale interesului pentru achiziționarea unor echipamente SEAH, însă tot la prețuri inferioare celor indicate în ofertă. În cele din urmă, singurul cumpărător credibil interesat de achiziționarea echipamentelor SEAH a fost Airport Handling. |
| --- | --- |

(283)

Prin urmare, au fost primite câteva manifestări ale interesului pentru achiziționarea unor echipamente SEAH, însă tot la prețuri inferioare celor indicate în ofertă. În cele din urmă, singurul cumpărător credibil interesat de achiziționarea echipamentelor SEAH a fost Airport Handling.

| (284) | Comisia a evaluat dacă procedura de licitație în cauză a abordat în mod eficace piața, astfel încât eșecul acesteia să poată fi considerat drept o indicație că piața nu a fost interesată să achiziționeze activele SEAH. Comisia consideră că o procedură de licitație este în mod real deschisă pieții și orientată către maximizarea veniturilor dacă procedura este deschisă, transparentă, nediscriminatorie și necondiționată. |
| --- | --- |

(284)

Comisia a evaluat dacă procedura de licitație în cauză a abordat în mod eficace piața, astfel încât eșecul acesteia să poată fi considerat drept o indicație că piața nu a fost interesată să achiziționeze activele SEAH. Comisia consideră că o procedură de licitație este în mod real deschisă pieții și orientată către maximizarea veniturilor dacă procedura este deschisă, transparentă, nediscriminatorie și necondiționată.

| (285) | În ceea ce privește caracterul deschis al procedurii în cauză, Comisia observă că vânzarea a fost publicată în Suplimentul la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și, prin urmare, a avut parte de o mediatizare la scară largă în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(285)

În ceea ce privește caracterul deschis al procedurii în cauză, Comisia observă că vânzarea a fost publicată în Suplimentul la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și, prin urmare, a avut parte de o mediatizare la scară largă în mod corespunzător.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (286) | Procedura a fost limitată, cu toate acestea, la anumite tipuri de cumpărători, și anume prestatori de servicii de handling, operatori aeroportuari, transportatori aerieni, producători, detailiști și societăți de leasing care îndeplinesc anumite criterii minime de solvabilitate (considerentul 193 de mai sus). |
| --- | --- |

(286)

Procedura a fost limitată, cu toate acestea, la anumite tipuri de cumpărători, și anume prestatori de servicii de handling, operatori aeroportuari, transportatori aerieni, producători, detailiști și societăți de leasing care îndeplinesc anumite criterii minime de solvabilitate (considerentul 193 de mai sus).

| (287) | În plus, autoritățile italiene nu au prezentat motive valabile pentru restrângerea a priori a gamei de potențiali cumpărători. Prin urmare, procedura de licitație nu a fost deschisă pe deplin, întrucât criteriile de eligibilitate este posibil să fi limitat procedura de licitație, astfel încât proprietarul public nu a putut fi sigur că primește cea mai favorabilă ofertă din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(287)

În plus, autoritățile italiene nu au prezentat motive valabile pentru restrângerea a priori a gamei de potențiali cumpărători. Prin urmare, procedura de licitație nu a fost deschisă pe deplin, întrucât criteriile de eligibilitate este posibil să fi limitat procedura de licitație, astfel încât proprietarul public nu a putut fi sigur că primește cea mai favorabilă ofertă din punct de vedere economic.

a priori

| (288) | Cu toate acestea, în practică, Comisia consideră că nu există indicii care să sugereze că, dacă oferta nu ar fi fost limitată la operatorii de handling la sol sau întreprinderile conexe, licitația ar fi avut succes. Aceasta se coroborează cu faptul că încercările de a atrage ofertanți neoficial în afara domeniului de aplicare al procedurii de licitație au eșuat, de asemenea, în ceea ce privește producerea de oferte care să atingă prețurile solicitate. |
| --- | --- |

(288)

Cu toate acestea, în practică, Comisia consideră că nu există indicii care să sugereze că, dacă oferta nu ar fi fost limitată la operatorii de handling la sol sau întreprinderile conexe, licitația ar fi avut succes. Aceasta se coroborează cu faptul că încercările de a atrage ofertanți neoficial în afara domeniului de aplicare al procedurii de licitație au eșuat, de asemenea, în ceea ce privește producerea de oferte care să atingă prețurile solicitate.

| (289) | Lichidatorul societății SEAH a primit o serie de manifestări ale interesului față de achiziționarea de echipamente SEAH la prețuri mai mici decât cele indicate în procedura de ofertare. Acest lucru este suficient pentru a demonstra că operatorii de pe piață din afara domeniului limitat al ofertanților eligibili nu erau pregătiți să plătească prețul solicitat de SEAH. |
| --- | --- |

(289)

Lichidatorul societății SEAH a primit o serie de manifestări ale interesului față de achiziționarea de echipamente SEAH la prețuri mai mici decât cele indicate în procedura de ofertare. Acest lucru este suficient pentru a demonstra că operatorii de pe piață din afara domeniului limitat al ofertanților eligibili nu erau pregătiți să plătească prețul solicitat de SEAH.

| (290) | Rezultatele descrise mai sus, atât ale procedurii de vânzare, cât și ale negocierilor dintre SEAH în calitate de vânzător și Airport Handling în calitate de cumpărător, indică faptul că prețul solicitat era mai mare decât prețul pe care erau gata să îl plătească operatorii de pe piață. În special, lichidatorul societății SEAH, în calitate de vânzător, a negociat în condiții de concurență deplină, pentru a obține beneficiul economic maxim din vânzarea activelor în cauză. Documentația furnizată de autoritățile italiene arată că oferta prezentată de către Airport Handling a fost, întradevăr, oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic primită de SEAH. Airport Handling, la rândul său, a avut motive economice pentru a achiziționa activele, în pofida refuzului SEAH de a acorda o reducere sau condiții de plată mai favorabile. Prețul de achiziție poate fi considerat a fi cel puțin prețul pieței. Prin urmare, nu există niciun indiciu că Airport Handling, prin achiziționarea unei părți din activele SEAH, a primit vreun avantaj care ar rezulta în urma ajutoarelor ilegale anterioare acordate SEAH. |
| --- | --- |

(290)

Rezultatele descrise mai sus, atât ale procedurii de vânzare, cât și ale negocierilor dintre SEAH în calitate de vânzător și Airport Handling în calitate de cumpărător, indică faptul că prețul solicitat era mai mare decât prețul pe care erau gata să îl plătească operatorii de pe piață. În special, lichidatorul societății SEAH, în calitate de vânzător, a negociat în condiții de concurență deplină, pentru a obține beneficiul economic maxim din vânzarea activelor în cauză. Documentația furnizată de autoritățile italiene arată că oferta prezentată de către Airport Handling a fost, întradevăr, oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic primită de SEAH. Airport Handling, la rândul său, a avut motive economice pentru a achiziționa activele, în pofida refuzului SEAH de a acorda o reducere sau condiții de plată mai favorabile. Prețul de achiziție poate fi considerat a fi cel puțin prețul pieței. Prin urmare, nu există niciun indiciu că Airport Handling, prin achiziționarea unei părți din activele SEAH, a primit vreun avantaj care ar rezulta în urma ajutoarelor ilegale anterioare acordate SEAH.

7.1.2.4.   Concluzie privind prețul de piață ca indicator potențial de continuitate economică

Concluzie privind prețul de piață ca indicator potențial de continuitate economică

| (291) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că circumstanțele închirierii și vânzării ulterioare exclud efectiv orice transfer de avantaj economic de la SEAH către Airport Handling. Prin urmare, prețul de închiriere și prețul de achiziție nu pot fi considerate ca fiind un indicator de continuitate economică în acest caz. |
| --- | --- |

(291)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că circumstanțele închirierii și vânzării ulterioare exclud efectiv orice transfer de avantaj economic de la SEAH către Airport Handling. Prin urmare, prețul de închiriere și prețul de achiziție nu pot fi considerate ca fiind un indicator de continuitate economică în acest caz.

7.1.3.   Identitatea acționarilor

Identitatea acționarilor

| (292) | În decizia de inițiere a procedurii din 2014, Comisia a constatat că Italia s-a angajat să încredințeze gestionarea Airport Handling unui mandatar independent pentru o perioadă de trei ani (34). În plus, Italia a propus deschiderea a 20 % din capitalul social al Airport Handling pentru investitori. În continuare, Comisia a considerat, în primul rând, că sectorul serviciilor de handling la sol ar avea același proprietar, SEA și, în al doilea rând, că propunerea Italiei de a scoate la licitație 20 % din capitalul noului furnizor de servicii de handling la sol nu este suficientă pentru a garanta discontinuitatea față de SEAH din moment ce, în primul rând, propunerea se limitează doar la un pachet minoritar de acțiuni și, în al doilea rând, nu au fost oferite garanții în acest sens. În plus, această deschidere a capitalului ar avea loc doar după intrarea Airport Handling pe piață. |
| --- | --- |

(292)

În decizia de inițiere a procedurii din 2014, Comisia a constatat că Italia s-a angajat să încredințeze gestionarea Airport Handling unui mandatar independent pentru o perioadă de trei ani (34). În plus, Italia a propus deschiderea a 20 % din capitalul social al Airport Handling pentru investitori. În continuare, Comisia a considerat, în primul rând, că sectorul serviciilor de handling la sol ar avea același proprietar, SEA și, în al doilea rând, că propunerea Italiei de a scoate la licitație 20 % din capitalul noului furnizor de servicii de handling la sol nu este suficientă pentru a garanta discontinuitatea față de SEAH din moment ce, în primul rând, propunerea se limitează doar la un pachet minoritar de acțiuni și, în al doilea rând, nu au fost oferite garanții în acest sens. În plus, această deschidere a capitalului ar avea loc doar după intrarea Airport Handling pe piață.

34

| (293) | În cursul anchetei, Italia a susținut că înființarea trustului ar garanta absența continuității între SEAH și Airport Handling. Mandatarul ar asigura administrarea independentă a participației SEA în Airport Handling, asumându-și controlul exclusiv asupra întreprinderii și garantând astfel absența oricăror interese și/sau fluxuri de informații între Airport Handling și grupul SEA. |
| --- | --- |

(293)

În cursul anchetei, Italia a susținut că înființarea trustului ar garanta absența continuității între SEAH și Airport Handling. Mandatarul ar asigura administrarea independentă a participației SEA în Airport Handling, asumându-și controlul exclusiv asupra întreprinderii și garantând astfel absența oricăror interese și/sau fluxuri de informații între Airport Handling și grupul SEA.

| (294) | Comisia a evaluat caracteristicile istorice și materiale ale identității dreptului de proprietate în cazul în discuție. |
| --- | --- |

(294)

Comisia a evaluat caracteristicile istorice și materiale ale identității dreptului de proprietate în cazul în discuție.

| (295) | În primul rând, în ceea ce privește istoricul, Comisia ia act de faptul că SEA a înființat Airport Handling la 9 septembrie 2013. Trustul a fost înființat la 30 iunie 2014; actul fiduciar a fost semnat în aceeași zi. Comisia observă că trustul a preluat gestionarea efectivă a Airport Handling abia mai târziu, la 27 august 2014, când SEA a transferat întreaga participație a Airport Handling către trust și a desemnat un mandatar. Acesta din urmă, la rândul său, a numit ulterior un nou consiliu de administrație al Airport Handling. Airport Handling și-a început activitatea câteva zile mai târziu, la 1 septembrie 2014. Cu toate acestea, Comisia observă că, în conformitate cu informațiile disponibile, societatea desfășurase deja activități economice, oferindu-și serviciile pe piață înainte de data respectivă și aparent începând cu aprilie 2014, întrucât o serie de contracte de prestări de servicii au fost încheiate [...] (*1) (35). La acel moment însă, Airport Handling era complet deținută și controlată de către SEA. |
| --- | --- |

(295)

În primul rând, în ceea ce privește istoricul, Comisia ia act de faptul că SEA a înființat Airport Handling la 9 septembrie 2013. Trustul a fost înființat la 30 iunie 2014; actul fiduciar a fost semnat în aceeași zi. Comisia observă că trustul a preluat gestionarea efectivă a Airport Handling abia mai târziu, la 27 august 2014, când SEA a transferat întreaga participație a Airport Handling către trust și a desemnat un mandatar. Acesta din urmă, la rândul său, a numit ulterior un nou consiliu de administrație al Airport Handling. Airport Handling și-a început activitatea câteva zile mai târziu, la 1 septembrie 2014. Cu toate acestea, Comisia observă că, în conformitate cu informațiile disponibile, societatea desfășurase deja activități economice, oferindu-și serviciile pe piață înainte de data respectivă și aparent începând cu aprilie 2014, întrucât o serie de contracte de prestări de servicii au fost încheiate [...] (*1) (35). La acel moment însă, Airport Handling era complet deținută și controlată de către SEA.

*1

35

| (296) | În al doilea rând, în ceea ce privește caracteristicile de fond ale tranziției de proprietate și control către trust, Comisia a evaluat dacă administrarea temporară a Airport Handling, cu puțin timp înainte de începerea activității, de către un mandatar era suficientă pentru a exclude posibilitatea ca SEA să își poată exercita drepturile în ceea ce privește administrarea Airport Handling prin faptul că poate lua decizii comerciale în mod unilateral. În această privință, Comisia remarcă următoarele: |
| --- | --- |

(296)

În al doilea rând, în ceea ce privește caracteristicile de fond ale tranziției de proprietate și control către trust, Comisia a evaluat dacă administrarea temporară a Airport Handling, cu puțin timp înainte de începerea activității, de către un mandatar era suficientă pentru a exclude posibilitatea ca SEA să își poată exercita drepturile în ceea ce privește administrarea Airport Handling prin faptul că poate lua decizii comerciale în mod unilateral. În această privință, Comisia remarcă următoarele:

| (297) | Conform actului fiduciar, activitatea mandatarului este supusă anumitor constrângeri semnificative, în special mandatarul nu este obligat să verifice:






  — | dacă reprezentanții SEA au participat la negocieri cu angajații care urmează să fie reangajați de către Airport Handling; |
| --- | --- | --- |

(297)

Conform actului fiduciar, activitatea mandatarului este supusă anumitor constrângeri semnificative, în special mandatarul nu este obligat să verifice:

—

dacă reprezentanții SEA au participat la negocieri cu angajații care urmează să fie reangajați de către Airport Handling;

| — | dacă SEA externalizează personalul către Airport Handling, inclusiv directorul său general; |
| --- | --- |

—

dacă SEA externalizează personalul către Airport Handling, inclusiv directorul său general;

| — | dacă anumite servicii centrale, inclusiv relațiile cu investitorii și serviciile de asistență pentru clienți, vor continua să fie furnizate de SEA; |
| --- | --- |

—

dacă anumite servicii centrale, inclusiv relațiile cu investitorii și serviciile de asistență pentru clienți, vor continua să fie furnizate de SEA;

| — | dacă deciziile de finanțare sunt în întregime lăsate la latitudinea SEA. |
| --- | --- |

—

dacă deciziile de finanțare sunt în întregime lăsate la latitudinea SEA.

| (298) | În plus, deși pe baza actului fiduciar gestionarea Airport Handling ar trebui să fie separată de cea a SEAH, Airport Handling este gestionată în prezent de fostul șef al departamentului Dezvoltarea întreprinderilor din sectorul aviației din cadrul SEA. |
| --- | --- |

(298)

În plus, deși pe baza actului fiduciar gestionarea Airport Handling ar trebui să fie separată de cea a SEAH, Airport Handling este gestionată în prezent de fostul șef al departamentului Dezvoltarea întreprinderilor din sectorul aviației din cadrul SEA.

| (299) | Într-adevăr, Comisia observă că SEA a detașat la Airport Handling doi membri din conducerea superioară. În prezent, ambii dețin poziții de conducere la Airport Handling. Potrivit Italiei, nu ar exista o relație ierarhică între SEA și administratorii respectivi, iar aceștia din urmă nu ar exercita nicio activitate în favoarea SEA. Remunerația lor ar fi stabilită, de asemenea, în mod autonom de către Airport Handling. |
| --- | --- |

(299)

Într-adevăr, Comisia observă că SEA a detașat la Airport Handling doi membri din conducerea superioară. În prezent, ambii dețin poziții de conducere la Airport Handling. Potrivit Italiei, nu ar exista o relație ierarhică între SEA și administratorii respectivi, iar aceștia din urmă nu ar exercita nicio activitate în favoarea SEA. Remunerația lor ar fi stabilită, de asemenea, în mod autonom de către Airport Handling.

| (300) | Potrivit Italiei, decizia SEA de detașare a administratorilor respectivi către Airport Handling a fost luată având în vedere propunerile Italiei privind deschiderea capitalului Airport Handling către părți terțe. În acest scop, ar fi fost necesar să se asigure, pe de o parte, că gestionarea de către Airport Handling era pe deplin calificată și, pe de altă parte, că condițiile de angajare a administratorilor erau flexibile. De fapt, Italia a precizat că Airport Handling a semnat contracte de detașare cu SEA pentru [...] (*1) angajați. |
| --- | --- |

(300)

Potrivit Italiei, decizia SEA de detașare a administratorilor respectivi către Airport Handling a fost luată având în vedere propunerile Italiei privind deschiderea capitalului Airport Handling către părți terțe. În acest scop, ar fi fost necesar să se asigure, pe de o parte, că gestionarea de către Airport Handling era pe deplin calificată și, pe de altă parte, că condițiile de angajare a administratorilor erau flexibile. De fapt, Italia a precizat că Airport Handling a semnat contracte de detașare cu SEA pentru [...] (*1) angajați.

*1

| (301) | În concluzie, Comisia constată că atât cronologia, cât și dispozițiile de fond ale atribuirii confirmă faptul că, pe parcursul fazei inițiale de constituire a Airport Handling și de demarare a activităților economice, SEA s-a bucurat de control asupra acestei societăți într-o proporție care, deși variabilă, a asigurat în permanență o influență semnificativă asupra gestionării sale curente. |
| --- | --- |

(301)

În concluzie, Comisia constată că atât cronologia, cât și dispozițiile de fond ale atribuirii confirmă faptul că, pe parcursul fazei inițiale de constituire a Airport Handling și de demarare a activităților economice, SEA s-a bucurat de control asupra acestei societăți într-o proporție care, deși variabilă, a asigurat în permanență o influență semnificativă asupra gestionării sale curente.

| (302) | Comisia a luat act de acordul privind cadrul de investiții din 21 septembrie 2015 descris mai sus, între mandatar și operatorul de pe piața privată D’Nata, referitor la vânzarea unei cote de [...] (*1) % din acțiunile Airport Handling, în combinație cu dreptul de a numi majoritatea membrilor consiliului de administrație și directorul executiv al Airport Handling, precum și referitor la o opțiune de a achiziționa alte [...] (*1) % din acțiunile Airport Handling. |
| --- | --- |

(302)

Comisia a luat act de acordul privind cadrul de investiții din 21 septembrie 2015 descris mai sus, între mandatar și operatorul de pe piața privată D’Nata, referitor la vânzarea unei cote de [...] (*1) % din acțiunile Airport Handling, în combinație cu dreptul de a numi majoritatea membrilor consiliului de administrație și directorul executiv al Airport Handling, precum și referitor la o opțiune de a achiziționa alte [...] (*1) % din acțiunile Airport Handling.

*1

*1

| (303) | D’Nata va avea un control efectiv asupra Airport Handling atunci când aceasta va fi numit majoritatea membrilor din cadrul consiliului de administrație și, de asemenea, directorul executiv al Airport Handling. În plus, informațiile disponibile privind procedura de licitație, care a fost organizată, independent de SEA și de mandatar, de către o bancă privată, confirmă că D’Nata a cumpărat acțiuni Airport Handling la prețul pieței. În sfârșit, informațiile disponibile confirmă că D’Nata nu este identică cu SEA sau altfel asociată cu aceasta. |
| --- | --- |

(303)

D’Nata va avea un control efectiv asupra Airport Handling atunci când aceasta va fi numit majoritatea membrilor din cadrul consiliului de administrație și, de asemenea, directorul executiv al Airport Handling. În plus, informațiile disponibile privind procedura de licitație, care a fost organizată, independent de SEA și de mandatar, de către o bancă privată, confirmă că D’Nata a cumpărat acțiuni Airport Handling la prețul pieței. În sfârșit, informațiile disponibile confirmă că D’Nata nu este identică cu SEA sau altfel asociată cu aceasta.

| (304) | Cu toate acestea, transferul controlului asupra Airport Handling de la SEA și mandatar către D’Nata a avut loc la mai mult de doi ani după ce SEA a instituit Airport Handling și la mai mult de un an după ce această societate a devenit operațională. |
| --- | --- |

(304)

Cu toate acestea, transferul controlului asupra Airport Handling de la SEA și mandatar către D’Nata a avut loc la mai mult de doi ani după ce SEA a instituit Airport Handling și la mai mult de un an după ce această societate a devenit operațională.

| (305) | Prin urmare, Comisia nu poate conchide, exclusiv pe baza criteriului privind identitatea acționarilor, că nu există continuitate economică. Cu toate acestea, Comisia a evaluat acest criteriu împreună cu celelalte criterii relevante, pentru a stabili măsura în care poate fi stabilită lipsa continuității economice. |
| --- | --- |

(305)

Prin urmare, Comisia nu poate conchide, exclusiv pe baza criteriului privind identitatea acționarilor, că nu există continuitate economică. Cu toate acestea, Comisia a evaluat acest criteriu împreună cu celelalte criterii relevante, pentru a stabili măsura în care poate fi stabilită lipsa continuității economice.

7.1.4.   Calendarul tranzacției

Calendarul tranzacției

| (306) | Lichidarea SEAH la 1 iulie 2014 și constituirea Airport Handling la 9 septembrie 2013 a avut loc după ce, la 12 decembrie 2012, Comisia a adoptat decizia de recuperare. Societatea aflată în lichidare a asigurat operațiunile de handling la sol până în momentul în care Airport Handling și-a început activitatea la 1 septembrie 2014. |
| --- | --- |

(306)

Lichidarea SEAH la 1 iulie 2014 și constituirea Airport Handling la 9 septembrie 2013 a avut loc după ce, la 12 decembrie 2012, Comisia a adoptat decizia de recuperare. Societatea aflată în lichidare a asigurat operațiunile de handling la sol până în momentul în care Airport Handling și-a început activitatea la 1 septembrie 2014.

| (307) | Astfel, calendarul evenimentelor ar putea fi un indiciu prima facie că procesul care a condus la crearea Airport Handling a avut ca efect eludarea deciziei de recuperare, care fusese adoptată înaintea efectuării acestui proces. Cu toate acestea, Comisia reamintește că jurisprudența nu impune Comisiei să examineze, în special și în plus față de alte criterii, momentul la care a avut loc transferul de active, care este unul dintre elementele care „pot” fi luate în considerare pentru a anula o continuitate economică între cele două entități (36). |
| --- | --- |

(307)

Astfel, calendarul evenimentelor ar putea fi un indiciu prima facie că procesul care a condus la crearea Airport Handling a avut ca efect eludarea deciziei de recuperare, care fusese adoptată înaintea efectuării acestui proces. Cu toate acestea, Comisia reamintește că jurisprudența nu impune Comisiei să examineze, în special și în plus față de alte criterii, momentul la care a avut loc transferul de active, care este unul dintre elementele care „pot” fi luate în considerare pentru a anula o continuitate economică între cele două entități (36).

prima facie

36

7.1.5.   Logica economică a operațiunii

Logica economică a operațiunii

| (308) | Informațiile disponibile confirmă că Airport Handling continuă, în esență, același tip de activități comerciale ale SEAH, și anume oferind servicii de handling în aeroporturile din Linate și Malpensa. |
| --- | --- |

(308)

Informațiile disponibile confirmă că Airport Handling continuă, în esență, același tip de activități comerciale ale SEAH, și anume oferind servicii de handling în aeroporturile din Linate și Malpensa.

| (309) | În această privință, Comisia face referire la jurisprudența conform căreia simpla circumstanță că dobânditorul continuă în fapt activitatea unei întreprinderi care este obligată să ramburseze ajutorul nu înseamnă neapărat că cea dintâi întreprindere a beneficiat de avantajul concurențial legat de ajutoarele acordate celei din urmă. În cazul specific în discuție, prima întreprindere a închiriat o instalație la un preț de piață de la întreprinderea care primise ajutor cu aproape trei ani înainte de crearea actualei întreprinderi (37). Comisia reamintește că, în cazul aflat în discuție, Airport Handling a închiriat, apoi a achiziționat activele la un preț care poate fi considerat cel puțin prețul pieței și că ajutorul ilegal care trebuie să fie recuperat de la SEAH a fost acordat în perioada 2002-2010, și anume cu trei ani înainte ca Airport Handling să fie înființată și cu patru ani înainte ca Airport Handling să își înceapă activitatea economică. |
| --- | --- |

(309)

În această privință, Comisia face referire la jurisprudența conform căreia simpla circumstanță că dobânditorul continuă în fapt activitatea unei întreprinderi care este obligată să ramburseze ajutorul nu înseamnă neapărat că cea dintâi întreprindere a beneficiat de avantajul concurențial legat de ajutoarele acordate celei din urmă. În cazul specific în discuție, prima întreprindere a închiriat o instalație la un preț de piață de la întreprinderea care primise ajutor cu aproape trei ani înainte de crearea actualei întreprinderi (37). Comisia reamintește că, în cazul aflat în discuție, Airport Handling a închiriat, apoi a achiziționat activele la un preț care poate fi considerat cel puțin prețul pieței și că ajutorul ilegal care trebuie să fie recuperat de la SEAH a fost acordat în perioada 2002-2010, și anume cu trei ani înainte ca Airport Handling să fie înființată și cu patru ani înainte ca Airport Handling să își înceapă activitatea economică.

37

| (310) | Mai exact, în ceea ce privește logica economică a tranzacției, Comisia constată următoarele: |
| --- | --- |

(310)

Mai exact, în ceea ce privește logica economică a tranzacției, Comisia constată următoarele:

| (311) | Astfel cum este descris mai sus la punctele 2.6.1 și 2.6.2, planul de afaceri al Airport Handling diferă de planul de afaceri al SEAH din mai multe puncte de vedere, în special:






  — | [...] (*1); |
| --- | --- | --- |

(311)

Astfel cum este descris mai sus la punctele 2.6.1 și 2.6.2, planul de afaceri al Airport Handling diferă de planul de afaceri al SEAH din mai multe puncte de vedere, în special:

—

[...] (*1);

*1

| — | [...] (*1); |
| --- | --- |

—

[...] (*1);

*1

| — | [...] (*1); |
| --- | --- |

—

[...] (*1);

*1

| — | [...] (*1); |
| --- | --- |

—

[...] (*1);

*1

| — | [...] (*1); |
| --- | --- |

—

[...] (*1);

*1

| — | [...] (*1); |
| --- | --- |

—

[...] (*1);

*1

| (312) | Prin urmare, Airport Handling și-a gestionat activitățile în condiții de funcționare diferite față de SEAH, în conformitate cu propriul său plan de afaceri. În plus, autoritățile italiene nu au solicitat societății Airport Handling să urmeze un anumit model de afaceri și nici să mențină o anumită sferă a activităților sau să preia anumite active sau angajați. |
| --- | --- |

(312)

Prin urmare, Airport Handling și-a gestionat activitățile în condiții de funcționare diferite față de SEAH, în conformitate cu propriul său plan de afaceri. În plus, autoritățile italiene nu au solicitat societății Airport Handling să urmeze un anumit model de afaceri și nici să mențină o anumită sferă a activităților sau să preia anumite active sau angajați.

7.1.6.   Concluzie globală privind continuitatea economică între SEAH și Airport Handling

Concluzie globală privind continuitatea economică între SEAH și Airport Handling

| (313) | Din punctul de vedere al Comisiei, cazul de față conține atât elemente care pledează în favoarea continuității economice cât și elemente care ar susține constatarea contrară. |
| --- | --- |

(313)

Din punctul de vedere al Comisiei, cazul de față conține atât elemente care pledează în favoarea continuității economice cât și elemente care ar susține constatarea contrară.

| (314) | În ceea ce privește elementele care sprijină constatarea unei continuități economice, Comisia a identificat faptul că fostul proprietar al SEAH este cel care a creat Airport Handling, o societate care își desfășoară activitatea în același sector ca SEAH, care a recrutat forța de muncă inițială a Airport Handling aproape exclusiv din rândul foștilor angajați SEAH și a preluat o mare parte din active, toate acestea după decizia de recuperare a Comisiei. |
| --- | --- |

(314)

În ceea ce privește elementele care sprijină constatarea unei continuități economice, Comisia a identificat faptul că fostul proprietar al SEAH este cel care a creat Airport Handling, o societate care își desfășoară activitatea în același sector ca SEAH, care a recrutat forța de muncă inițială a Airport Handling aproape exclusiv din rândul foștilor angajați SEAH și a preluat o mare parte din active, toate acestea după decizia de recuperare a Comisiei.

| (315) | Cu toate acestea, o serie de alți factori sugerează că Airport Handling nu a fost creată ca o societate în scopul eludării, ci mai degrabă ca o societate cu adevărat nouă. Cel mai puternic element în acest sens este faptul că portofoliul de clienți a trebuit să fie creat din nou prin abordarea companiilor aeriene cu oferte independente de fostele contracte SEAH și prin încheierea de noi acorduri în condiții noi. Prin urmare, Airport Handling a fost nevoită să atragă clienți noi și să câștige cote de piață la fel ca oricare alt concurent sau operator nou intrat pe piață. Având în vedere că portofoliul de clienți constituie baza pentru activitatea de handling la sol, Comisia îi atribuie acestui element o mare pondere. |
| --- | --- |

(315)

Cu toate acestea, o serie de alți factori sugerează că Airport Handling nu a fost creată ca o societate în scopul eludării, ci mai degrabă ca o societate cu adevărat nouă. Cel mai puternic element în acest sens este faptul că portofoliul de clienți a trebuit să fie creat din nou prin abordarea companiilor aeriene cu oferte independente de fostele contracte SEAH și prin încheierea de noi acorduri în condiții noi. Prin urmare, Airport Handling a fost nevoită să atragă clienți noi și să câștige cote de piață la fel ca oricare alt concurent sau operator nou intrat pe piață. Având în vedere că portofoliul de clienți constituie baza pentru activitatea de handling la sol, Comisia îi atribuie acestui element o mare pondere.

| (316) | În ceea ce privește activele preluate de la SEAH, Airport Handling a plătit cel puțin un preț de piață pentru închirierea activelor și ulterior, când aceasta a achiziționat o parte din active, a plătit un preț care era cel puțin prețul pe care operatorii de piață erau gata să îl plătească. |
| --- | --- |

(316)

În ceea ce privește activele preluate de la SEAH, Airport Handling a plătit cel puțin un preț de piață pentru închirierea activelor și ulterior, când aceasta a achiziționat o parte din active, a plătit un preț care era cel puțin prețul pe care operatorii de piață erau gata să îl plătească.

| (317) | În plus, forța de muncă nu a fost transferată în bloc. Airport Handling a încheiat contracte noi în condiții noi. Orice concurent sau operator nou intrat pe piață ar fi avut aceeași posibilitate de a recruta foști angajați SEAH, iar foștii angajați SEAH păreau cea mai adecvată țintă pentru recrutări noi. Doar o parte a activelor a fost transferată; în plus, acestea reprezintă doar o mică parte a factorului de producție globală în domeniul serviciilor de handling la sol. |
| --- | --- |

(317)

În plus, forța de muncă nu a fost transferată în bloc. Airport Handling a încheiat contracte noi în condiții noi. Orice concurent sau operator nou intrat pe piață ar fi avut aceeași posibilitate de a recruta foști angajați SEAH, iar foștii angajați SEAH păreau cea mai adecvată țintă pentru recrutări noi. Doar o parte a activelor a fost transferată; în plus, acestea reprezintă doar o mică parte a factorului de producție globală în domeniul serviciilor de handling la sol.

| (318) | În ceea ce privește logica economică a operațiunii, Airport Handling își gestionează activitățile în condiții de funcționare diferite față de SEAH și în conformitate cu propriul său plan de afaceri. În plus, autoritățile italiene nu au solicitat societății Airport Handling să urmeze un anumit model de afaceri și nici să mențină o anumită sferă a activităților sau să preia anumite active sau angajați. |
| --- | --- |

(318)

În ceea ce privește logica economică a operațiunii, Airport Handling își gestionează activitățile în condiții de funcționare diferite față de SEAH și în conformitate cu propriul său plan de afaceri. În plus, autoritățile italiene nu au solicitat societății Airport Handling să urmeze un anumit model de afaceri și nici să mențină o anumită sferă a activităților sau să preia anumite active sau angajați.

| (319) | În acest context, Comisia consideră că, în ansamblu, nu există continuitate economică între SEAH și Airport Handling și crearea acesteia din urmă nu poate fi considerată drept o eludare a deciziei de recuperare. În consecință, Airport Handling nu poate considerată răspunzătoare pentru rambursarea ajutorului considerat incompatibil în decizia de recuperare. |
| --- | --- |

(319)

În acest context, Comisia consideră că, în ansamblu, nu există continuitate economică între SEAH și Airport Handling și crearea acesteia din urmă nu poate fi considerată drept o eludare a deciziei de recuperare. În consecință, Airport Handling nu poate considerată răspunzătoare pentru rambursarea ajutorului considerat incompatibil în decizia de recuperare.

7.2.   Investițiile SEA în Airport Handling – existența ajutorului de stat

Investițiile SEA în Airport Handling – existența ajutorului de stat

| (320) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din tratat, „orice ajutor acordat de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre, este incompatibil cu piața internă”. |
| --- | --- |

(320)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din tratat, „orice ajutor acordat de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre, este incompatibil cu piața internă”.

| (321) | Criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat sunt cumulative. Prin urmare, pentru a stabili dacă măsurile constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, toate condițiile menționate anterior trebuie să fie îndeplinite. Și anume, sprijinul financiar ar trebui:






  (a) | să fie acordat de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, |
| --- | --- | --- |

(321)

Criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat sunt cumulative. Prin urmare, pentru a stabili dacă măsurile constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, toate condițiile menționate anterior trebuie să fie îndeplinite. Și anume, sprijinul financiar ar trebui:

(a)

să fie acordat de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat,

| (b) | să favorizeze anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri; |
| --- | --- |

(b)

să favorizeze anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri;

| (c) | să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența; |
| --- | --- |

(c)

să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența;

| (d) | să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(d)

să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

7.2.1.   Avantajul economic selectiv – principiul investitorului în economia de piață

Avantajul economic selectiv – principiul investitorului în economia de piață

| (322) | Italia este de opinia că injecția de capital din partea SEA în Airport Handling a respectat principiul investitorului în economia de piață, prin urmare, nu a fost acordat niciun avantaj societății Airport Handling și, în consecință, măsura nu constituie ajutor de stat. Deși SEAH a înregistrat în mod constant pierderi începând cu anul 2000, ar fi justificat să se presupună că activitatea Airport Handling ar aduce, la rândul său, un profit suficient pentru a face profitabilă injecția de capital propriu, în special având în vedere măsurile prevăzute în planul de afaceri pentru Airport Handling în perioada 2014-2017. Atunci când a luat decizia de a investi în capitalul societății Airport Handling, SEA ar fi acționat, prin urmare, ca un investitor prudent în economia de piață. |
| --- | --- |

(322)

Italia este de opinia că injecția de capital din partea SEA în Airport Handling a respectat principiul investitorului în economia de piață, prin urmare, nu a fost acordat niciun avantaj societății Airport Handling și, în consecință, măsura nu constituie ajutor de stat. Deși SEAH a înregistrat în mod constant pierderi începând cu anul 2000, ar fi justificat să se presupună că activitatea Airport Handling ar aduce, la rândul său, un profit suficient pentru a face profitabilă injecția de capital propriu, în special având în vedere măsurile prevăzute în planul de afaceri pentru Airport Handling în perioada 2014-2017. Atunci când a luat decizia de a investi în capitalul societății Airport Handling, SEA ar fi acționat, prin urmare, ca un investitor prudent în economia de piață.

| (323) | În sensul principiului investitorului în economia de piață, este necesar să se verifice dacă, în circumstanțe similare celor care caracterizează adoptarea măsurii în cauză, un investitor ipotetic în economia de piață, ghidat de perspective de rentabilitate, și nu de obiective de interes public, ar fi acționat în mod similar. Pentru a examina dacă statul a adoptat sau nu comportamentul unui investitor prudent care operează într-o economie de piață, este necesară plasarea în contextul perioadei în care au fost luate măsurile de sprijin financiar pentru a evalua raționalitatea economică a comportamentului statului și, astfel, pentru a se abține de la orice evaluare întemeiată pe o situație ulterioară (38). |
| --- | --- |

(323)

În sensul principiului investitorului în economia de piață, este necesar să se verifice dacă, în circumstanțe similare celor care caracterizează adoptarea măsurii în cauză, un investitor ipotetic în economia de piață, ghidat de perspective de rentabilitate, și nu de obiective de interes public, ar fi acționat în mod similar. Pentru a examina dacă statul a adoptat sau nu comportamentul unui investitor prudent care operează într-o economie de piață, este necesară plasarea în contextul perioadei în care au fost luate măsurile de sprijin financiar pentru a evalua raționalitatea economică a comportamentului statului și, astfel, pentru a se abține de la orice evaluare întemeiată pe o situație ulterioară (38).

38

| (324) | Prin urmare, raționamentul economiei de piață al unei investiții publice trebuie să fie evaluat având în vedere informațiile disponibile și evoluțiile previzibile la momentul în care a fost realizată investiția (39). |
| --- | --- |

(324)

Prin urmare, raționamentul economiei de piață al unei investiții publice trebuie să fie evaluat având în vedere informațiile disponibile și evoluțiile previzibile la momentul în care a fost realizată investiția (39).

39

| (325) | În cursul anchetei, Italia a explicat că decizia de a investi în Airport Handling s-a bazat pe planul de afaceri din 6 august 2014. Cu toate acestea, Comisia observă că acest plan de afaceri este datat doar după adoptarea deciziei finale de majorare a capitalului social al societății până la suma de 25 de milioane EUR din 30 iunie 2014. Comisia consideră că decizia inițială de a înființa Airport Handling și de a investi 25 de milioane EUR trebuie să fi fost luată cel târziu înainte de instituirea societății la 9 septembrie 2013. Planul de afaceri la dispoziția Comisiei care este cel mai apropiat de data respectivă este planul de afaceri din 14 noiembrie 2013. De asemenea, Comisia observă că acest plan de afaceri presupune deja investiții în valoare de 25 de milioane EUR. Prin urmare, Comisia consideră că planul de afaceri din noiembrie 2013 este relevant pentru testarea principiului investitorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(325)

În cursul anchetei, Italia a explicat că decizia de a investi în Airport Handling s-a bazat pe planul de afaceri din 6 august 2014. Cu toate acestea, Comisia observă că acest plan de afaceri este datat doar după adoptarea deciziei finale de majorare a capitalului social al societății până la suma de 25 de milioane EUR din 30 iunie 2014. Comisia consideră că decizia inițială de a înființa Airport Handling și de a investi 25 de milioane EUR trebuie să fi fost luată cel târziu înainte de instituirea societății la 9 septembrie 2013. Planul de afaceri la dispoziția Comisiei care este cel mai apropiat de data respectivă este planul de afaceri din 14 noiembrie 2013. De asemenea, Comisia observă că acest plan de afaceri presupune deja investiții în valoare de 25 de milioane EUR. Prin urmare, Comisia consideră că planul de afaceri din noiembrie 2013 este relevant pentru testarea principiului investitorului în economia de piață.

| (326) | În decizia de inițiere a procedurii din 2014, Comisia și-a exprimat îndoiala că SEA a acționat ca un investitor în economia de piață. În primul rând, pentru că SEA nu a luat în considerare riscul ca Airport Handling să fie susceptibilă să ramburseze ajutorul incompatibil acordat anterior societății SEAH în urma constatării continuității economice de către Comisie. În al doilea rând, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la măsura în care planul de afaceri, care stă la baza deciziei SEA de a investi în Airport Handling, s-a bazat pe ipoteze suficient de plauzibile. În cele din urmă, Comisia trebuie să evalueze dacă decizia de a investi în Airport Handling este luată în condițiile pieței. Cu alte cuvinte, Comisia trebuie să evalueze dacă investitorul ar fi putut să preconizeze un profit rezonabil, ținând seama de riscurile previzibile legate de investiții. |
| --- | --- |

(326)

În decizia de inițiere a procedurii din 2014, Comisia și-a exprimat îndoiala că SEA a acționat ca un investitor în economia de piață. În primul rând, pentru că SEA nu a luat în considerare riscul ca Airport Handling să fie susceptibilă să ramburseze ajutorul incompatibil acordat anterior societății SEAH în urma constatării continuității economice de către Comisie. În al doilea rând, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la măsura în care planul de afaceri, care stă la baza deciziei SEA de a investi în Airport Handling, s-a bazat pe ipoteze suficient de plauzibile. În cele din urmă, Comisia trebuie să evalueze dacă decizia de a investi în Airport Handling este luată în condițiile pieței. Cu alte cuvinte, Comisia trebuie să evalueze dacă investitorul ar fi putut să preconizeze un profit rezonabil, ținând seama de riscurile previzibile legate de investiții.

7.2.2.   Măsurile de atenuare a riscurilor luate de SEA

Măsurile de atenuare a riscurilor luate de SEA

| (327) | În ceea ce privește prima îndoială, Comisia observă că SEA era conștientă de riscul de constatare a unei continuități economice și a luat măsuri de atenuare a riscurilor: |
| --- | --- |

(327)

În ceea ce privește prima îndoială, Comisia observă că SEA era conștientă de riscul de constatare a unei continuități economice și a luat măsuri de atenuare a riscurilor:

| (328) | SEA avea cunoștință de astfel de riscuri, după cum o demonstrează documentele prezentate Comisiei în contextul notificării prealabile din noiembrie 2013. Riscul ca datoriile să poată fi transferate societății Airport Handling prin continuitatea economică de la SEAH era un risc juridic. Percepția și cântărirea riscului și măsurile adecvate de atenuare a riscurilor depind de ipoteze juridice efectuate la momentul investiției. |
| --- | --- |

(328)

SEA avea cunoștință de astfel de riscuri, după cum o demonstrează documentele prezentate Comisiei în contextul notificării prealabile din noiembrie 2013. Riscul ca datoriile să poată fi transferate societății Airport Handling prin continuitatea economică de la SEAH era un risc juridic. Percepția și cântărirea riscului și măsurile adecvate de atenuare a riscurilor depind de ipoteze juridice efectuate la momentul investiției.

| (329) | Informațiile disponibile arată că SEA a avut în vedere următoarele măsuri de atenuare a riscurilor legate de forța de muncă: În acordul dintre SEA și organizațiile sindicale, din 4 noiembrie 2013, SEA a declarat că „s-a atribuit o importanță fundamentală cerinței de «discontinuitate», care trebuie să facă parte din orice soluție alternativă plății în numerar, drept garanție a faptului că nu este posibil ca obligația de a recupera ajutorul să fie prelungită pentru o parte terță”. În timpul negocierilor privind transferul parțial al forței de muncă de la SEAH către Airport Handling, structura de lucru și anumite condiții de angajare au fost substanțial modificate, astfel cum sunt explicate în cadrul considerentelor 232-234 de mai sus. Principiile aplicabile au fost stabilite în cadrul acordurilor de punere în aplicare cu sindicatele descrise mai sus din 4 iunie 2014 și au fost deja anunțate în acordul cu sindicatele din 13 noiembrie 2013, așadar înainte de punerea în aplicare a celor două injecții majore de capital din 10 martie și 30 iunie 2014 (a se vedea considerentele 45 și 46 de mai sus). |
| --- | --- |

(329)

Informațiile disponibile arată că SEA a avut în vedere următoarele măsuri de atenuare a riscurilor legate de forța de muncă: În acordul dintre SEA și organizațiile sindicale, din 4 noiembrie 2013, SEA a declarat că „s-a atribuit o importanță fundamentală cerinței de «discontinuitate», care trebuie să facă parte din orice soluție alternativă plății în numerar, drept garanție a faptului că nu este posibil ca obligația de a recupera ajutorul să fie prelungită pentru o parte terță”. În timpul negocierilor privind transferul parțial al forței de muncă de la SEAH către Airport Handling, structura de lucru și anumite condiții de angajare au fost substanțial modificate, astfel cum sunt explicate în cadrul considerentelor 232-234 de mai sus. Principiile aplicabile au fost stabilite în cadrul acordurilor de punere în aplicare cu sindicatele descrise mai sus din 4 iunie 2014 și au fost deja anunțate în acordul cu sindicatele din 13 noiembrie 2013, așadar înainte de punerea în aplicare a celor două injecții majore de capital din 10 martie și 30 iunie 2014 (a se vedea considerentele 45 și 46 de mai sus).

| (330) | SEA a pus în aplicare următoarele măsuri suplimentare de atenuare a riscului pentru a asigura discontinuitatea rezultată din transferul activelor SEAH: În primul rând, mandatarul a exclus Airport Handling din procedura de licitație publică pentru vânzarea activelor. În al doilea rând, Airport Handling a închiriat active de la SEAH contra unei taxe de închiriere de piață care a fost stabilită prin două rapoarte de expertiză independente. |
| --- | --- |

(330)

SEA a pus în aplicare următoarele măsuri suplimentare de atenuare a riscului pentru a asigura discontinuitatea rezultată din transferul activelor SEAH: În primul rând, mandatarul a exclus Airport Handling din procedura de licitație publică pentru vânzarea activelor. În al doilea rând, Airport Handling a închiriat active de la SEAH contra unei taxe de închiriere de piață care a fost stabilită prin două rapoarte de expertiză independente.

| (331) | SEA a luat măsuri pentru a asigura discontinuitatea Airport Handling față de SEAH de asemenea în ceea ce privește baza de clienți. Clienții SEAH au fost informați în prealabil cu privire la lichidarea companiei. Noile contracte de servicii cu condiții financiare noi au fost încheiate cu respectivele companii aeriene care au ales Airport Handling drept prestator de servicii. |
| --- | --- |

(331)

SEA a luat măsuri pentru a asigura discontinuitatea Airport Handling față de SEAH de asemenea în ceea ce privește baza de clienți. Clienții SEAH au fost informați în prealabil cu privire la lichidarea companiei. Noile contracte de servicii cu condiții financiare noi au fost încheiate cu respectivele companii aeriene care au ales Airport Handling drept prestator de servicii.

| (332) | Ca o măsură de atenuare a riscurilor fiduciare, SEA a constituit un trust. Astfel cum s-a explicat în secțiunea 2.3 de mai sus, scopul principal al trustului a fost de a acționa în calitate de acționar unic al Airport Handling și de a asigura că Airport Handling funcționa în discontinuitate economică cu SEAH. |
| --- | --- |

(332)

Ca o măsură de atenuare a riscurilor fiduciare, SEA a constituit un trust. Astfel cum s-a explicat în secțiunea 2.3 de mai sus, scopul principal al trustului a fost de a acționa în calitate de acționar unic al Airport Handling și de a asigura că Airport Handling funcționa în discontinuitate economică cu SEAH.

| (333) | Comisia ia act de faptul că riscul unei eventuale responsabilități ulterioare de rambursare a ajutorului nu este menționat în planul de afaceri al Airport Handling din noiembrie 2013. În acest sens, Comisia observă că SEA a realizat respectivul plan de afaceri în scopuri proprii. Reprezentând societatea-mamă a unui participant bine stabilit pe piața serviciilor de handling la sol și demonstrând că este conștientă de riscurile care decurg din diferite elemente de continuitate, SEA a fost în măsură să ia decizii de investiții în cunoștință de cauză, fără a menționa explicit acest risc în planul de afaceri menționat anterior. În plus, decizia finală de a crește valoarea capitalului la 25 de milioane EUR a fost luată numai după ce au fost asigurate măsuri de diminuare a riscurilor. În plus, evaluarea externă descrisă mai sus a planului de afaceri din noiembrie 2013 (considerentul 114 de mai sus) confirmă că un investitor rațional ar fi considerat că probabilitatea de continuitate economică și, prin urmare, răspunderea de a rambursa ajutorul, este mai mică de [...] (*1) %, și, prin urmare, ar fi considerat rațional din punct de vedere economic să investească în Airport Handling. |
| --- | --- |

(333)

Comisia ia act de faptul că riscul unei eventuale responsabilități ulterioare de rambursare a ajutorului nu este menționat în planul de afaceri al Airport Handling din noiembrie 2013. În acest sens, Comisia observă că SEA a realizat respectivul plan de afaceri în scopuri proprii. Reprezentând societatea-mamă a unui participant bine stabilit pe piața serviciilor de handling la sol și demonstrând că este conștientă de riscurile care decurg din diferite elemente de continuitate, SEA a fost în măsură să ia decizii de investiții în cunoștință de cauză, fără a menționa explicit acest risc în planul de afaceri menționat anterior. În plus, decizia finală de a crește valoarea capitalului la 25 de milioane EUR a fost luată numai după ce au fost asigurate măsuri de diminuare a riscurilor. În plus, evaluarea externă descrisă mai sus a planului de afaceri din noiembrie 2013 (considerentul 114 de mai sus) confirmă că un investitor rațional ar fi considerat că probabilitatea de continuitate economică și, prin urmare, răspunderea de a rambursa ajutorul, este mai mică de [...] (*1) %, și, prin urmare, ar fi considerat rațional din punct de vedere economic să investească în Airport Handling.

*1

7.2.3.   Planul de afaceri al Airport Handling

Planul de afaceri al Airport Handling

| (334) | În ceea ce privește a doua îndoială, și anume dacă planul de afaceri care stă la baza deciziei SEA de a investi în Airport Handling se bazează pe ipoteze suficient de plauzibile, Comisia formulează următoarele observații: |
| --- | --- |

(334)

În ceea ce privește a doua îndoială, și anume dacă planul de afaceri care stă la baza deciziei SEA de a investi în Airport Handling se bazează pe ipoteze suficient de plauzibile, Comisia formulează următoarele observații:

7.2.3.1.   Ipoteze privind dezvoltarea traficului STOP

Ipoteze privind dezvoltarea traficului STOP

| (335) | Previziunile privind traficul aerian în aeroporturile din Milano, combinate cu cotele de piață ale Airport Handling, sunt un factor determinant în planul de afaceri al acestei societăți. Astfel cum au confirmat experții externi (BCG) care au evaluat planurile de afaceri ale Airport Handling, previziunile privind traficul companiei sunt coerente cu previziunile emise de IATA și Eurocontrol. Comisia consideră aceste organisme drept surse de date fiabile pentru a face previziuni privind traficul în sectorul aviației. În ceea ce privește aplicarea acestor previziuni aeroportului Malpensa, Comisia constată că, astfel cum se arată în raportul BCG, intenția Airport Handling de a menține o combinație de transportatori pe aeroportul respectiv nu ar fi în concordanță cu evoluțiile istorice și că un nou regulament ar putea conduce la relocalizarea anumitor transportatori la Linate. |
| --- | --- |

(335)

Previziunile privind traficul aerian în aeroporturile din Milano, combinate cu cotele de piață ale Airport Handling, sunt un factor determinant în planul de afaceri al acestei societăți. Astfel cum au confirmat experții externi (BCG) care au evaluat planurile de afaceri ale Airport Handling, previziunile privind traficul companiei sunt coerente cu previziunile emise de IATA și Eurocontrol. Comisia consideră aceste organisme drept surse de date fiabile pentru a face previziuni privind traficul în sectorul aviației. În ceea ce privește aplicarea acestor previziuni aeroportului Malpensa, Comisia constată că, astfel cum se arată în raportul BCG, intenția Airport Handling de a menține o combinație de transportatori pe aeroportul respectiv nu ar fi în concordanță cu evoluțiile istorice și că un nou regulament ar putea conduce la relocalizarea anumitor transportatori la Linate.

7.2.3.2.   Ipotezele referitoare la costurile cu personalul

Ipotezele referitoare la costurile cu personalul

| (336) | În conformitate cu planul de afaceri din noiembrie 2013, costurile medii cu personalul constituie [...] (*1) % din costurile de funcționare în perioada 2014-2017. |
| --- | --- |

(336)

În conformitate cu planul de afaceri din noiembrie 2013, costurile medii cu personalul constituie [...] (*1) % din costurile de funcționare în perioada 2014-2017.

*1

| (337) | Comisia a evaluat plauzibilitatea ipotezelor care stau la baza acestui element de cost important. |
| --- | --- |

(337)

Comisia a evaluat plauzibilitatea ipotezelor care stau la baza acestui element de cost important.

| (338) | În primul rând, Comisia observă că, având în vedere raportul Brattle, procentul costurilor cu personalul peste costurile totale de exploatare prognozate de Airport Handling este, în linii mari, în concordanță cu structura costurilor industriei europene de handling la sol, care indică o incidență a costurilor cu personalul asupra costurilor totale de exploatare ce se ridică la 65 % – 80 %. În acest sens, raportul face referire la cifrele menționate în evaluarea impactului care însoțește propunerea Comisiei pentru un nou regulament privind serviciile de handling la sol (40). |
| --- | --- |

(338)

În primul rând, Comisia observă că, având în vedere raportul Brattle, procentul costurilor cu personalul peste costurile totale de exploatare prognozate de Airport Handling este, în linii mari, în concordanță cu structura costurilor industriei europene de handling la sol, care indică o incidență a costurilor cu personalul asupra costurilor totale de exploatare ce se ridică la 65 % – 80 %. În acest sens, raportul face referire la cifrele menționate în evaluarea impactului care însoțește propunerea Comisiei pentru un nou regulament privind serviciile de handling la sol (40).

40

| (339) | În al doilea rând, pe baza informațiilor furnizate de Italia, Comisia constată că, în medie, costul pe oră al personalului Airport Handling per ENI pare a fi de [...] (*1). Costul mediu pe oră al personalului prevăzut în planul de afaceri din noiembrie 2013 este de [...] (*1) EUR și [...] (*1) EUR în planul de afaceri din august 2014, care este cu respectiv [...] (*1) față de costurile medii pe oră plătite de SEAH în 2013 de aproximativ [...] (*1) EUR (41). Raportul Brattle confirmă faptul că Airport Handling a realizat aceste costuri cu forța de muncă în realitate și, prin urmare, concluzionează că planul de afaceri nu a fost excesiv de optimist. |
| --- | --- |

(339)

În al doilea rând, pe baza informațiilor furnizate de Italia, Comisia constată că, în medie, costul pe oră al personalului Airport Handling per ENI pare a fi de [...] (*1). Costul mediu pe oră al personalului prevăzut în planul de afaceri din noiembrie 2013 este de [...] (*1) EUR și [...] (*1) EUR în planul de afaceri din august 2014, care este cu respectiv [...] (*1) față de costurile medii pe oră plătite de SEAH în 2013 de aproximativ [...] (*1) EUR (41). Raportul Brattle confirmă faptul că Airport Handling a realizat aceste costuri cu forța de muncă în realitate și, prin urmare, concluzionează că planul de afaceri nu a fost excesiv de optimist.

*1

*1

*1

*1

*1

41

| (340) | Comisia constată că presupusa scădere a costurilor cu forța de muncă nu pare nerealistă, având în vedere structura tipică a costurilor în industrie. |
| --- | --- |

(340)

Comisia constată că presupusa scădere a costurilor cu forța de muncă nu pare nerealistă, având în vedere structura tipică a costurilor în industrie.

7.2.3.3.   Ipotezele privind cota de piață

Ipotezele privind cota de piață

| (341) | Comisia și-a exprimat preocuparea referitor la ipotezele privind cota de piață relativ ridicată din planul de afaceri al Airport Handling din noiembrie 2013. Cota de piață pentru serviciile la sol este prevăzută la [60-70] (*1) % în 2014 și se ridică la [70-80] (*1) % în 2017. Cota de piață a serviciilor pentru pasageri este prevăzută la [60-70] (*1) % în 2014 și se ridică la [60-70] (*1) % în 2017. |
| --- | --- |

(341)

Comisia și-a exprimat preocuparea referitor la ipotezele privind cota de piață relativ ridicată din planul de afaceri al Airport Handling din noiembrie 2013. Cota de piață pentru serviciile la sol este prevăzută la [60-70] (*1) % în 2014 și se ridică la [70-80] (*1) % în 2017. Cota de piață a serviciilor pentru pasageri este prevăzută la [60-70] (*1) % în 2014 și se ridică la [60-70] (*1) % în 2017.

*1

*1

*1

*1

| (342) | În 2013, cota de piață totală a SEAH a fost de [70-80] (*1) % (42). Comisia observă că această cotă de piață anticipată a Airport Handling se situează sub cota de piață a SEAH. Prin urmare, nu s-a preconizat ca Airport Handling va primi toate contractele SEAH. Anumite pierderi la nivelul cotei de piață a noii societăți sunt în realitate luate în considerare. |
| --- | --- |

(342)

În 2013, cota de piață totală a SEAH a fost de [70-80] (*1) % (42). Comisia observă că această cotă de piață anticipată a Airport Handling se situează sub cota de piață a SEAH. Prin urmare, nu s-a preconizat ca Airport Handling va primi toate contractele SEAH. Anumite pierderi la nivelul cotei de piață a noii societăți sunt în realitate luate în considerare.

*1

42

| (343) | Strategia societății Airport Handling este de a oferi un nivel mai ridicat de disponibilitate în comparație cu alți furnizori de servicii de handling în Linate și Malpensa. Aceasta garantează servicii 24 de ore din 24, astfel încât serviciile de handling la sol sunt furnizate inclusiv în cazul în care un avion sosește târziu. Acesta este un avantaj competitiv care poate fi deosebit de valoros pentru transportatorii aerieni cu operațiuni semnificative și frecvențe înalte ale zborurilor în aeroporturile din Milano, cum ar fi Alitalia și EasyJet. Acești transportatori aerieni ar putea fi tentați să rămână la furnizorul care este în măsură să ofere astfel de servicii. Această situație poate explica motivul pentru care, în mod rezonabil, Airport Handling ar fi putut preconiza o cota de piață relativ ridicată de la lansarea operațiunilor sale. |
| --- | --- |

(343)

Strategia societății Airport Handling este de a oferi un nivel mai ridicat de disponibilitate în comparație cu alți furnizori de servicii de handling în Linate și Malpensa. Aceasta garantează servicii 24 de ore din 24, astfel încât serviciile de handling la sol sunt furnizate inclusiv în cazul în care un avion sosește târziu. Acesta este un avantaj competitiv care poate fi deosebit de valoros pentru transportatorii aerieni cu operațiuni semnificative și frecvențe înalte ale zborurilor în aeroporturile din Milano, cum ar fi Alitalia și EasyJet. Acești transportatori aerieni ar putea fi tentați să rămână la furnizorul care este în măsură să ofere astfel de servicii. Această situație poate explica motivul pentru care, în mod rezonabil, Airport Handling ar fi putut preconiza o cota de piață relativ ridicată de la lansarea operațiunilor sale.

| (344) | De asemenea, Comisia observă că, astfel cum se menționează în raportul Brattle pe baza datelor din 2013, cota de piață anticipată a Airport Handling a fost mai redusă în comparație cu cea estimată pentru furnizorii de servicii de handling la sol în alte aeroporturi italiene: (i) Bergamo (78,23 %); (ii) Cagliari (75,61 %); (iii) Catania (77,18 %); (iv) Palermo (75,85 %); (v) Torino (68,8 %). |
| --- | --- |

(344)

De asemenea, Comisia observă că, astfel cum se menționează în raportul Brattle pe baza datelor din 2013, cota de piață anticipată a Airport Handling a fost mai redusă în comparație cu cea estimată pentru furnizorii de servicii de handling la sol în alte aeroporturi italiene: (i) Bergamo (78,23 %); (ii) Cagliari (75,61 %); (iii) Catania (77,18 %); (iv) Palermo (75,85 %); (v) Torino (68,8 %).

| (345) | În plus, Comisia observă că, în realitate, cota de piață pe care Airport Handling a atins-o în 2014 este mai ridicată decât cea estimată în planul de afaceri din noiembrie 2013. O astfel de cotă de piață ridicată poate fi explicată în principal prin faptul că Airport Handling a reușit să semneze contracte cu [...] (*1). Împreună, acestea reprezintă un procent semnificativ din traficul din cele două aeroporturi, și anume [...] (*1) % din traficul aerian în Linate și [...] (*1) % din cel în Malpensa. |
| --- | --- |

(345)

În plus, Comisia observă că, în realitate, cota de piață pe care Airport Handling a atins-o în 2014 este mai ridicată decât cea estimată în planul de afaceri din noiembrie 2013. O astfel de cotă de piață ridicată poate fi explicată în principal prin faptul că Airport Handling a reușit să semneze contracte cu [...] (*1). Împreună, acestea reprezintă un procent semnificativ din traficul din cele două aeroporturi, și anume [...] (*1) % din traficul aerian în Linate și [...] (*1) % din cel în Malpensa.

*1

*1

*1

| (346) | În concluzie, Comisia nu pune la îndoială plauzibilitatea ipotezelor privind cota de piață a Airport Handling: În primul rând, acestea se bazează pe avantajele competitive oferite de Airport Handling. În al doilea rând, aceste ipoteze par a fi prudente, în comparație cu cotele de piață ale unui grup similar de societăți de handling aeroportuar la momentul în care s-a întocmit planul de afaceri. De asemenea, Comisia remarcă faptul că aceste ipoteze s-au materializat în practică. |
| --- | --- |

(346)

În concluzie, Comisia nu pune la îndoială plauzibilitatea ipotezelor privind cota de piață a Airport Handling: În primul rând, acestea se bazează pe avantajele competitive oferite de Airport Handling. În al doilea rând, aceste ipoteze par a fi prudente, în comparație cu cotele de piață ale unui grup similar de societăți de handling aeroportuar la momentul în care s-a întocmit planul de afaceri. De asemenea, Comisia remarcă faptul că aceste ipoteze s-au materializat în practică.

7.2.3.4.   Ipotezele privind rentabilitatea

Ipotezele privind rentabilitatea

| (347) | Planul de afaceri din noiembrie 2013 prevede o EBIT [...] (*1) și un profit înainte de impozitare de [...] (*1) începând cu al doilea an de activitate. EBIT și profitul după impozitare [...] (*1). Planul de afaceri din noiembrie 2013 nu prezintă indicatorii de rentabilitate obișnuiți, cum ar fi de exemplu rata internă de rentabilitate (RIR) sau valoarea actualizată netă (VAN). Cu toate acestea, raportul Brattle prezintă aceste calcule pe baza cifrelor din planul de afaceri. |
| --- | --- |

(347)

Planul de afaceri din noiembrie 2013 prevede o EBIT [...] (*1) și un profit înainte de impozitare de [...] (*1) începând cu al doilea an de activitate. EBIT și profitul după impozitare [...] (*1). Planul de afaceri din noiembrie 2013 nu prezintă indicatorii de rentabilitate obișnuiți, cum ar fi de exemplu rata internă de rentabilitate (RIR) sau valoarea actualizată netă (VAN). Cu toate acestea, raportul Brattle prezintă aceste calcule pe baza cifrelor din planul de afaceri.

*1

*1

*1

| (348) | Pentru a investi în Airport Handling, un investitor privat rațional trebuie să se aștepte la un randament egal cu sau mai mare decât costul de oportunitate al capitalului care poate fi aproximat prin costul mediu ponderat al capitalului (CMPC). |
| --- | --- |

(348)

Pentru a investi în Airport Handling, un investitor privat rațional trebuie să se aștepte la un randament egal cu sau mai mare decât costul de oportunitate al capitalului care poate fi aproximat prin costul mediu ponderat al capitalului (CMPC).

| (349) | Raportul Brattle calculează rata internă de rentabilitate a capitalurilor proprii a investiției în Airport Handling și verifică dacă aceasta este egală cu sau mai mare decât valoarea CMPC. Raportul utilizează două valori alternative ale CMPC. Prima este [...] (*1) %, aceasta fiind, conform raportului, CMPC după impozitare neinfluențat utilizat în planul de afaceri (43). A doua este [...] (*1) % și este calculată în raport cu limita inferioară a costului de oportunitate al capitalului. În funcție de valoarea finală a investiției, raportul Brattle estimează că rentabilitatea capitalurilor proprii preconizată a investiției în Airport Handling variază de la [...] (*1) % la [...] (*1) %. Calculele arată că, în toate scenariile, rata internă de rentabilitate preconizată este mai mare decât costul de oportunitate al capitalului și, prin urmare, investiția este profitabilă. |
| --- | --- |

(349)

Raportul Brattle calculează rata internă de rentabilitate a capitalurilor proprii a investiției în Airport Handling și verifică dacă aceasta este egală cu sau mai mare decât valoarea CMPC. Raportul utilizează două valori alternative ale CMPC. Prima este [...] (*1) %, aceasta fiind, conform raportului, CMPC după impozitare neinfluențat utilizat în planul de afaceri (43). A doua este [...] (*1) % și este calculată în raport cu limita inferioară a costului de oportunitate al capitalului. În funcție de valoarea finală a investiției, raportul Brattle estimează că rentabilitatea capitalurilor proprii preconizată a investiției în Airport Handling variază de la [...] (*1) % la [...] (*1) %. Calculele arată că, în toate scenariile, rata internă de rentabilitate preconizată este mai mare decât costul de oportunitate al capitalului și, prin urmare, investiția este profitabilă.

*1

43

*1

*1

*1

| (350) | Comisia observă că orizontul de timp al planului de afaceri (2014-2017) este relativ scurt. Din acest motiv, planul de afaceri poate fi sensibil la variații ale ipotezelor de bază. Cu toate acestea, termenul trebuie analizat având în vedere următoarele fapte. În primul rând, planul de afaceri a fost elaborat pentru operatorul aeroportuar SEA, care deține o filială de handling aeroportuar de mulți ani. În al doilea rând, restructurarea era deja în curs de desfășurare, iar câștiguri semnificative de productivitate fuseseră deja atinse în cadrul SEAH. Prin urmare, pare rezonabil să se limiteze domeniul de aplicare al planului de afaceri la minimul necesar pentru un investitor experimentat ca SEA. |
| --- | --- |

(350)

Comisia observă că orizontul de timp al planului de afaceri (2014-2017) este relativ scurt. Din acest motiv, planul de afaceri poate fi sensibil la variații ale ipotezelor de bază. Cu toate acestea, termenul trebuie analizat având în vedere următoarele fapte. În primul rând, planul de afaceri a fost elaborat pentru operatorul aeroportuar SEA, care deține o filială de handling aeroportuar de mulți ani. În al doilea rând, restructurarea era deja în curs de desfășurare, iar câștiguri semnificative de productivitate fuseseră deja atinse în cadrul SEAH. Prin urmare, pare rezonabil să se limiteze domeniul de aplicare al planului de afaceri la minimul necesar pentru un investitor experimentat ca SEA.

| (351) | Comisia remarcă faptul că unele dintre principalele ipoteze ale planului de afaceri din noiembrie 2013 s-au materializat, în linii mari, în special în ceea ce privește profitabilitatea și cota de piață. Airport Handling era deja rentabilă în primul său an de activitate: Conform contului de profit și pierderi din septembrie 2014 și până în august 2015, întreprinderea a generat EBIT de [...] (*1) EUR. |
| --- | --- |

(351)

Comisia remarcă faptul că unele dintre principalele ipoteze ale planului de afaceri din noiembrie 2013 s-au materializat, în linii mari, în special în ceea ce privește profitabilitatea și cota de piață. Airport Handling era deja rentabilă în primul său an de activitate: Conform contului de profit și pierderi din septembrie 2014 și până în august 2015, întreprinderea a generat EBIT de [...] (*1) EUR.

*1

| (352) | În concluzie, Comisia consideră că, prin utilizarea unor ipoteze legate de evoluția costurilor forței de muncă și cota de piață care nu par nerezonabile, planul de afaceri arată o rentabilitate a capitalului propriu suficient de ridicată pentru SEA pentru o injecție de capital de 25 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(352)

În concluzie, Comisia consideră că, prin utilizarea unor ipoteze legate de evoluția costurilor forței de muncă și cota de piață care nu par nerezonabile, planul de afaceri arată o rentabilitate a capitalului propriu suficient de ridicată pentru SEA pentru o injecție de capital de 25 de milioane EUR.

7.2.4.   Concluzie privind avantajul economic selectiv

Concluzie privind avantajul economic selectiv

| (353) | Comisia concluzionează că SEA a luat suficiente măsuri pentru a limita riscurile constatării unei continuități economice. Planul de afaceri s-a bazat pe ipoteze pe care un investitor privat rațional, care are o experiență semnificativă în sectorul handlingului aeroportuar și care vizează restructurarea întreprinderii, le-ar fi considerat plauzibile și suficiente pentru a stabili rentabilitatea viitoare a Airport Handling. Prin urmare, investiția SEA în Airport Handling nu constituie un avantaj pe care Airport Handling nu l-ar fi putut obține în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(353)

Comisia concluzionează că SEA a luat suficiente măsuri pentru a limita riscurile constatării unei continuități economice. Planul de afaceri s-a bazat pe ipoteze pe care un investitor privat rațional, care are o experiență semnificativă în sectorul handlingului aeroportuar și care vizează restructurarea întreprinderii, le-ar fi considerat plauzibile și suficiente pentru a stabili rentabilitatea viitoare a Airport Handling. Prin urmare, investiția SEA în Airport Handling nu constituie un avantaj pe care Airport Handling nu l-ar fi putut obține în condiții normale de piață.

7.2.5.   Concluzie cu privire la prezența ajutorului de stat în investițiile SEA în Airport Handling

Concluzie cu privire la prezența ajutorului de stat în investițiile SEA în Airport Handling

| (354) | Investiția nu conține niciun avantaj pe care Airport Handling nu l-ar fi putut obține în condiții normale de piață. În consecință, unul dintre criteriile cumulative prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE nu este îndeplinit. Prin urmare, investiția nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, |
| --- | --- |

(354)

Investiția nu conține niciun avantaj pe care Airport Handling nu l-ar fi putut obține în condiții normale de piață. În consecință, unul dintre criteriile cumulative prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE nu este îndeplinit. Prin urmare, investiția nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Procesul care a condus la lichidarea SEA Handling S.p.A. și la crearea Airport Handling S.p.A. nu a generat continuitate economică între fosta și actuala întreprindere.

(2)   Airport Handling nu este obligată să restituie ajutorul de stat declarat incompatibil cu piața internă în Decizia C(2012) 9448 a Comisiei din 19 decembrie 2012, rectificată prin Decizia C(2013) 1668 din 22 martie 2013 privind ajutorul acordat de SEA filialei sale Handling S.p.A. în cursul anilor 2002-2010.

Articolul 2

Constituirea și capitalizarea Airport Handling S.p.A. de către Italia, în valoare de 25 de milioane EUR, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Italiene.

Adoptată la Bruxelles, 5 iulie 2016.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO C 44, 6.2.2015, p. 30.

1

(2)  
  JO C 249, 31.7.2014, p. 1.

2

(3)  A se vedea hotărârea din 20 iunie 2013, cauza T-152/13 R, ECLI:EU:T:2013:337, și ordonanța din 1 iulie 2013, cauza T-167/13 R, ECLI:EU:T:2013:331.

3

(4)  A se vedea Ordonanța din 28 noiembrie 2014, cauza T-688/14 R, ECLI:EU:T:2014:1010. Președintele Tribunalului a respins cererea în cauza T-674/14 R, prin Ordonanța din 27 noiembrie 2014, ECLI:EU:T:2014:1009.

4

(5)  
  JO C 44, 6.2.2015, p. 30.

5

(6)  Punctul 5 din acordul din 4 noiembrie 2013.

6

(7)  Legea nr. 223 din 23 iulie 1991 privind normele referitoare la fondul de concediere, mobilitatea lucrătorilor concediați, indemnizațiile de șomaj, punerea în aplicare a directivelor UE, plasarea forței de muncă și alte dispoziții referitoare la piața muncii (GURI nr. 175 din 27 iulie 1991).

7

(*1)  Informații confidențiale.

*1

(8)  Lichidarea voluntară este similară în esență cu lichidarea de către instanță, cu excepția faptului că este de competența adunării generale a acționarilor, și nu a Tribunalului, să ia decizia de lichidare a societății, să desemneze lichidatorii și să stabilească competențele acestora. Numai în cazul în care nu se poate aduna o majoritate a acționarilor societății, aceasta trebuie să solicite instanței o declarație de punere în lichidare. În continuare, instanța desemnează lichidatorii în conformitate cu statutul societății sau în conformitate cu decizia adunării generale a acționarilor, cu excepția cazului în care este clar că dezacordul dintre acționari îi împiedică să ia o decizie în cadrul unei adunări generale, caz în care instanța desemnează un lichidator.

8

(9)  Airport Handling a solicitat autorizația pentru furnizarea de servicii de handling la sol în aeroporturile din Linate și Malpensa la 21 ianuarie 2014. ENAC a acordat licența societății Airport Handling la 17 aprilie 2014.

9

(10)  SFP-urile sunt instrumente bazate pe capitaluri proprii și, prin urmare, nu fac obiectul unei obligații de restituire a sumei cu care a contribuit SEA. Acestea nu implică drepturi administrative, dar sunt asemănătoare cotelor în termeni de drepturi care decurg din capitalurile proprii. În special, aceste instrumente oferă împărțirea profitului și drepturi din rezerve, precum și drepturi la alte elemente ale capitalurilor proprii, inclusiv în cazul lichidării societății.

10

(11)  La acea dată, SEA era încă acționarul unic al societății Airport Handling.

11

(12)  La acea dată, trustul era unicul acționar al Airport Handling.

12

(13)  Anunț de participare nr. 2014/S218-385934 din 12 noiembrie 2014 în suplimentul „Licitații electronice zilnice” (tenders electronic daily – TED) la JO: http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:385934-2014:TEXT:EN:HTML&src=0

13

tenders electronic daily

(14)  Termenul final este de 18 luni calendaristice de la executarea și schimbul tuturor documentelor și îndeplinirea și încheierea tuturor obligațiilor care decurg din contractul de vânzare.

14

(15)  Servicii în zona aeriană, inclusiv îmbarcarea/debarcarea pasagerilor, a bagajelor și a mărfurilor, echilibrarea aeronavelor și distribuirea bagajelor.

15

(16)  Serviciile furnizate în zona publică.

16

(17)  Raportul Brattle, p. 1, punctul 1 și p. 7, punctul 34.

17

(18)  A Patra Directivă a Consiliului din 25 iulie 1978 în temeiul articolului 54 alineatul (3) litera (g) din tratat, privind conturile anuale ale anumitor forme de societăți comerciale (JO L 222, 14.8.1978, p. 11).

18

(19)  A șaptea Directivă a Consiliului din 13 iunie 1983 în temeiul articolului 54 alineatul (3) litera (g) din tratat, privind conturile consolidate (JO L 193, 18.7.1983, p. 1).

19

(20)  Cauza C-303/88 Italia/Comisia ECLI:EU:C:1991:367, punctul 57; cauza C-277/00, Germania/Comisia („SMI”), ECLI:EU:C:2004:238, punctul 75. Prin rambursarea ajutorului, beneficiarul pierde avantajul de care a beneficiat anterior pe piață, iar situația anterioară acordării ajutorului este restabilită.

20

(21)  Cauza C-454/09, Comisia/Italia („Ajutorul în favoarea New Interline SpA”), ECLI:EU:C:2011:650, punctul 36.

21

(22)  Cauza C-610/10 Comisia/Spania, ECLI:EU:C:2012:781, punctul 106.

22

(23)  Cauzele conexate C-328/99 și C-399/00, Italia și SIM 2 Multimedia/Comisia („Seleco-Multimedia”) ECLI:EU:C:2003:252, punctele 69, 77-78. Acest set de indicatori a fost confirmat ulterior în cauza T-123/09 Ryanair/Comisia, ECLI:EU:T:2012:164, punctul 155.

23

(24)  Cauzele conexate T-415/05, T-416/05 și T-423/05 Republica Elenă și alții/Comisia, ECLI:EU:T:2010:386, punctul 135.

24

(25)  Cauza T-123/09, Ryanair/Comisia, ECLI:EU:T:2012:164, punctul 156.

25

(26)  A se vedea nota de subsol 40.

26

(27)  
  „
  Continuarea obiectivului de a proteja locurile de muncă ale întreg personalului SEAH.
  ” A se vedea punctul 6 subpunctul 1 din acordul din 4 noiembrie 2013.

27

Continuarea obiectivului de a proteja locurile de muncă ale întreg personalului SEAH.

(28)  
  „
  Recurgerea la toate mecanismele puse la dispoziție de legislația relevantă care reglementează ocuparea forței de muncă și negocierile colective (în principal, mecanisme de protecție socială și disponibilizări voluntare, trebuie, de asemenea, să fie puse în aplicare în cadrul grupului SEA, fără întrerupere, în ceea ce privește termenul apropiat de 31 decembrie 2013) și soluțiile care implică transferul în cadrul grupului (atât în conformitate cu noile oportunități de afaceri, cât și în conformitate cu procesele de internalizare ulterioare acordurilor de părăsire a centrului nodal de către societate și cu mobilitate internă menită să abordeze cerințele organizatorice ale SEA SpA)
  ”; ibid.

28

Recurgerea la toate mecanismele puse la dispoziție de legislația relevantă care reglementează ocuparea forței de muncă și negocierile colective (în principal, mecanisme de protecție socială și disponibilizări voluntare, trebuie, de asemenea, să fie puse în aplicare în cadrul grupului SEA, fără întrerupere, în ceea ce privește termenul apropiat de 31 decembrie 2013) și soluțiile care implică transferul în cadrul grupului (atât în conformitate cu noile oportunități de afaceri, cât și în conformitate cu procesele de internalizare ulterioare acordurilor de părăsire a centrului nodal de către societate și cu mobilitate internă menită să abordeze cerințele organizatorice ale SEA SpA)

(29)  [...] (*).

29

(30)  Comisia remarcă faptul că, în conformitate cu declarațiile și inventarele complete furnizate de Airport Handling, cea mai mare parte a activelor SEAH erau învechite, reparate intensiv și total amortizate.

30

(31)  Conform raportului Brattle menționat anterior cu privire la planul de afaceri al companiei, costurile forței de muncă au fost de [...] (*).

31

(32)  Cauza C-277/00 Germania/Comisia („SMI”), ECLI:EU:C:2004:238, punctul 93.

32

(33)  Cauza C-277/00 Germania/Comisia („SMI”), ECLI:EU:C:2004:238, punctul 88.

33

(34)  Considerentul 16 din decizia de inițiere a procedurii.

34

(35)  Datele semnării contractului conform unei liste furnizate de Italia: de exemplu, [...] (*).

35

(36)  Cauza T-123/09, Ryanair/Comisia, ECLI:EU:T:2012:164, punctul 156.

36

(37)  Cauza C-277/00 Germania/Comisia („SMI”), ECLI:EU:C:2004:238, punctele 86-89.

37

(38)  Cauza C-482/99 Franța/Comisia, citată anterior, punctul 71.

38

(39)  Cauza T-16/96 Cityflyer Express/Comisia [1998], Rec. II-757, punctul 76.

39

(40)  Anexa la evaluarea impactului, care însoțește documentul „Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind serviciile de handling la sol în aeroporturile din Uniune și de abrogare a Directivei 96/67/CE a Consiliului”, din 16 ianuarie 2012, SEC(2011) 1439 final. La pagina 95 din acest document, Comisia observă că „liberalizarea serviciilor de handling la sol și eliminarea monopolurilor sau duopolurilor (aeroport/transportator nodal) în aeroporturi au avut drept consecință faptul că furnizorii de servicii de handling la sol au trebuit să se adapteze pentru a deveni mai competitive și s-au confruntat cu o concurență mai acerbă. Concurența cea mai vizibilă pentru lucrătorii care prestează servicii de handling la sol a fost creșterea productivității muncii și a flexibilității. Furnizorii de servicii de handling la sol explică, de cele mai multe ori, că această creștere a productivității muncii este imperativă deoarece costurile de personal se ridică la 65-80 % din costurile totale, în timp ce asociațiile lucrătorilor susțin, de obicei, că societățile de handling la sol, se concentrează prea mult pe factorul de muncă pentru a reduce costurile.”

40

(41)  În conformitate cu raportul Brattle, 48, p. 11.

41

(42)  Raportul Brattle, punctul 40, p. 9.

42

(43)  CMPC este, conform raportului Brattle, mai ridicat, întrucât acesta ia în considerare riscurile specifice proiectelor prin creșterea indicelui beta al capitalului propriu.

43

---

| 1.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 317/45 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 317/45

---

DECIZIA (UE) 2017/2112 A COMISIEI

din 6 martie 2017

privind măsura/schema de ajutoare/ajutorul de stat SA.38454-2015/C (ex 2015/N) pe care Ungaria intenționează să o pună în aplicare pentru sprijinirea dezvoltării a două noi reactoare nucleare pe amplasamentul centralei nucleare Paks II

[notificată cu numărul C(2017) 1486]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

| (1) | Pe baza articolelor din presă și a unor contacte neoficiale cu autoritățile maghiare, la 13 martie 2014 Comisia a demarat o anchetă preliminară privind un posibil ajutor de stat implicat în construcția centralei nucleare Paks II („Paks II”) cu numărul de caz SA.38454 (2014/CP). |
| --- | --- |

(1)

Pe baza articolelor din presă și a unor contacte neoficiale cu autoritățile maghiare, la 13 martie 2014 Comisia a demarat o anchetă preliminară privind un posibil ajutor de stat implicat în construcția centralei nucleare Paks II („Paks II”) cu numărul de caz SA.38454 (2014/CP).

| (2) | După mai multe schimburi de informații și reuniuni oficiale, la 22 mai 2015 autoritățile maghiare au notificat măsura din rațiuni de securitate juridică, precizând că proiectul nu a presupus ajutor de stat în sensul articolului 107 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”). |
| --- | --- |

(2)

După mai multe schimburi de informații și reuniuni oficiale, la 22 mai 2015 autoritățile maghiare au notificat măsura din rațiuni de securitate juridică, precizând că proiectul nu a presupus ajutor de stat în sensul articolului 107 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”).

| (3) | Prin scrisoarea din 22 mai 2015, Ungaria a notificat Comisiei o măsură de furnizare a unei contribuții financiare pentru dezvoltarea a două noi reactoare nucleare pe amplasamentul centralei Paks. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 22 mai 2015, Ungaria a notificat Comisiei o măsură de furnizare a unei contribuții financiare pentru dezvoltarea a două noi reactoare nucleare pe amplasamentul centralei Paks.

| (4) | Prin scrisoarea din 23 noiembrie 2015, Comisia a informat Ungaria asupra deciziei sale de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește măsura în cauză („decizia de inițiere a procedurii”). Decizia Comisiei a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 23 noiembrie 2015, Comisia a informat Ungaria asupra deciziei sale de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește măsura în cauză („decizia de inițiere a procedurii”). Decizia Comisiei a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

2

| (5) | La 29 ianuarie 2016, Ungaria și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(5)

La 29 ianuarie 2016, Ungaria și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii.

| (6) | Comisia a primit observații de la părțile interesate. Acestea au fost transmise Ungariei, căreia i s-a acordat posibilitatea de a răspunde. Comentariile acesteia au fost primite prin scrisoarea din 7 aprilie 2016. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a primit observații de la părțile interesate. Acestea au fost transmise Ungariei, căreia i s-a acordat posibilitatea de a răspunde. Comentariile acesteia au fost primite prin scrisoarea din 7 aprilie 2016.

| (7) | Ungaria a transmis informații suplimentare la 21 aprilie, 27 mai, 9 iunie, 16 iunie, 28 iulie 2016, 16 ianuarie 2017 și 20 februarie 2017. |
| --- | --- |

(7)

Ungaria a transmis informații suplimentare la 21 aprilie, 27 mai, 9 iunie, 16 iunie, 28 iulie 2016, 16 ianuarie 2017 și 20 februarie 2017.

| (8) | La 12 septembrie 2016, autoritățile maghiare au acceptat o derogare de la regimul lingvistic și au fost de acord ca decizia să fie adoptată în limba engleză ca limbă autentică. |
| --- | --- |

(8)

La 12 septembrie 2016, autoritățile maghiare au acceptat o derogare de la regimul lingvistic și au fost de acord ca decizia să fie adoptată în limba engleză ca limbă autentică.

2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

2.1.   DESCRIEREA PROIECTULUI

DESCRIEREA PROIECTULUI

| (9) | Măsura constă în dezvoltarea în Ungaria a două noi reactoare nucleare (unitățile 5 și 6), a căror construcție este finanțată integral de statul maghiar în beneficiul entității Paks II (societatea MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares) care va deține și va exploata noile reactoare. |
| --- | --- |

(9)

Măsura constă în dezvoltarea în Ungaria a două noi reactoare nucleare (unitățile 5 și 6), a căror construcție este finanțată integral de statul maghiar în beneficiul entității Paks II (societatea MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares) care va deține și va exploata noile reactoare.

MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares

| (10) | Federația Rusă și Ungaria au încheiat un acord interguvernamental (AIG) privind un program nuclear la 14 ianuarie 2014 (3). În temeiul AIG, cele două țări cooperează în ceea ce privește întreținerea și dezvoltarea ulterioară a actualei centrale nucleare Paks („CN Paks”). Aceasta include proiectarea, construcția, punerea în funcțiune și dezafectarea a două noi unități 5 și 6 cu reactoare de tip VVER (moderate și răcite cu apă), prevăzute cu o capacitate instalată pentru fiecare unitate de cel puțin 1 000 MW (4) pe lângă unitățile 1-4 existente. Exploatarea unităților 5 și 6 este destinată să compenseze pierderea capacității atunci când unitățile 1-4 (cu o capacitate totală de 2 000 MW) vor fi scoase din uz. Ungaria a susținut că unitățile 14 vor fi operaționale până la sfârșitul anului 2032, 2034, 2036 și, respectiv, 2037, fără perspectiva unei extinderi a duratei de viață. |
| --- | --- |

(10)

Federația Rusă și Ungaria au încheiat un acord interguvernamental (AIG) privind un program nuclear la 14 ianuarie 2014 (3). În temeiul AIG, cele două țări cooperează în ceea ce privește întreținerea și dezvoltarea ulterioară a actualei centrale nucleare Paks („CN Paks”). Aceasta include proiectarea, construcția, punerea în funcțiune și dezafectarea a două noi unități 5 și 6 cu reactoare de tip VVER (moderate și răcite cu apă), prevăzute cu o capacitate instalată pentru fiecare unitate de cel puțin 1 000 MW (4) pe lângă unitățile 1-4 existente. Exploatarea unităților 5 și 6 este destinată să compenseze pierderea capacității atunci când unitățile 1-4 (cu o capacitate totală de 2 000 MW) vor fi scoase din uz. Ungaria a susținut că unitățile 14 vor fi operaționale până la sfârșitul anului 2032, 2034, 2036 și, respectiv, 2037, fără perspectiva unei extinderi a duratei de viață.

3

4

| (11) | În temeiul AIG (5), atât Rusia, cât și Ungaria ar desemna o organizație cu experiență, deținută și controlată de stat, care ar fi responsabilă din punct de vedere financiar și tehnic de îndeplinirea obligațiilor care îi revin în calitate de contractant/proprietar în legătură cu proiectul. |
| --- | --- |

(11)

În temeiul AIG (5), atât Rusia, cât și Ungaria ar desemna o organizație cu experiență, deținută și controlată de stat, care ar fi responsabilă din punct de vedere financiar și tehnic de îndeplinirea obligațiilor care îi revin în calitate de contractant/proprietar în legătură cu proiectul.

5

| (12) | Rusia a desemnat societatea pe acțiuni Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt („JSC NIAEP”) pentru construcția noilor reactoare (unitățile 5 și 6), iar Ungaria a desemnat societatea MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares (1) („Paks II”) pentru deținerea și exploatarea celor două reactoare. |
| --- | --- |

(12)

Rusia a desemnat societatea pe acțiuni Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt („JSC NIAEP”) pentru construcția noilor reactoare (unitățile 5 și 6), iar Ungaria a desemnat societatea MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares (1) („Paks II”) pentru deținerea și exploatarea celor două reactoare.

Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt

MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares

1

| (13) | În timp ce AIG stabilește drepturile și obligațiile generale în materie de cooperare nucleară între cele două țări, punerea în aplicare detaliată a AIG urmează să fie prevăzută în acorduri separate, denumite „acorduri privind punerea în aplicare” (6), după cum urmează:






  (a) | contractul de inginerie, de achiziții publice și de construcție pentru construirea celor două noi unități 5 și 6 cu reactoare de tip VVER 1200 (V491) pe amplasamentul centralei Paks va fi denumit „contractul IAPC”; |
| --- | --- | --- |

(13)

În timp ce AIG stabilește drepturile și obligațiile generale în materie de cooperare nucleară între cele două țări, punerea în aplicare detaliată a AIG urmează să fie prevăzută în acorduri separate, denumite „acorduri privind punerea în aplicare” (6), după cum urmează:

6

(a)

contractul de inginerie, de achiziții publice și de construcție pentru construirea celor două noi unități 5 și 6 cu reactoare de tip VVER 1200 (V491) pe amplasamentul centralei Paks va fi denumit „contractul IAPC”;

| (b) | contractul care prevede termenii și condițiile cooperării în ceea ce privește exploatarea și întreținerea noilor reactoare va fi denumit „contractul privind exploatarea și întreținerea”; |
| --- | --- |

(b)

contractul care prevede termenii și condițiile cooperării în ceea ce privește exploatarea și întreținerea noilor reactoare va fi denumit „contractul privind exploatarea și întreținerea”;

| (c) | acordul privind condițiile de alimentare cu combustibil și de gestionare a combustibilului uzat. |
| --- | --- |

(c)

acordul privind condițiile de alimentare cu combustibil și de gestionare a combustibilului uzat.

| (14) | La 9 decembrie 2014, JSC NIAEP și Paks II au încheiat contractul IAPC, care prevede că cele două noi unități 5 și 6 ar urma să devină funcționale în 2025 și, respectiv, 2026. |
| --- | --- |

(14)

La 9 decembrie 2014, JSC NIAEP și Paks II au încheiat contractul IAPC, care prevede că cele două noi unități 5 și 6 ar urma să devină funcționale în 2025 și, respectiv, 2026.

| (15) | În mod separat, Rusia s-a angajat să ofere Ungariei un împrumut de stat pentru finanțarea dezvoltării Paks II. Împrumutul este reglementat de un acord interguvernamental de finanțare („AIG de finanțare”) (7) și prevede o facilitate de credit de tip „revolving” în valoare de 10 miliarde EUR, limitată la utilizarea exclusivă pentru proiectarea, construcția și punerea în funcțiune a unităților 5 și 6 ale Paks II.Ungaria va utiliza această facilitate de credit de tip „revolving” pentru a finanța în mod direct investițiile în Paks II necesare pentru proiectarea, construcția și punerea în funcțiune a noilor unități 5 și 6, astfel cum se stabilește în AIG de finanțare. Pe lângă AIG de finanțare, Ungaria va furniza o sumă suplimentară de până la 2,5 miliarde EUR din bugetul propriu pentru finanțarea investițiilor în Paks II. |
| --- | --- |

(15)

În mod separat, Rusia s-a angajat să ofere Ungariei un împrumut de stat pentru finanțarea dezvoltării Paks II. Împrumutul este reglementat de un acord interguvernamental de finanțare („AIG de finanțare”) (7) și prevede o facilitate de credit de tip „revolving” în valoare de 10 miliarde EUR, limitată la utilizarea exclusivă pentru proiectarea, construcția și punerea în funcțiune a unităților 5 și 6 ale Paks II.Ungaria va utiliza această facilitate de credit de tip „revolving” pentru a finanța în mod direct investițiile în Paks II necesare pentru proiectarea, construcția și punerea în funcțiune a noilor unități 5 și 6, astfel cum se stabilește în AIG de finanțare. Pe lângă AIG de finanțare, Ungaria va furniza o sumă suplimentară de până la 2,5 miliarde EUR din bugetul propriu pentru finanțarea investițiilor în Paks II.

7

| (16) | În afară de sprijinul pentru investiții indicat în considerentul 15, Ungaria nu intenționează să acorde niciun alt sprijin financiar pentru Paks II după construirea unităților 5 și 6. Noile unități vor funcționa în condiții de piață, fără nicio sumă fixă a veniturilor sau un preț garantat fix. Ungaria consideră că, în această etapă, obținerea unui împrumut direct de către Paks II nu va fi necesară. |
| --- | --- |

(16)

În afară de sprijinul pentru investiții indicat în considerentul 15, Ungaria nu intenționează să acorde niciun alt sprijin financiar pentru Paks II după construirea unităților 5 și 6. Noile unități vor funcționa în condiții de piață, fără nicio sumă fixă a veniturilor sau un preț garantat fix. Ungaria consideră că, în această etapă, obținerea unui împrumut direct de către Paks II nu va fi necesară.

2.2.   OBIECTIVUL MĂSURII

OBIECTIVUL MĂSURII

| (17) | Astfel cum s-a explicat în decizia de inițiere a procedurii, CN Paks este singura centrală nucleară care funcționează în Ungaria. Aceasta aparține 100 % comerciantului și producătorului de energie electrică deținut de stat Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság („MVM Group”) (8). Cele patru unități ale sale au o capacitate totală instalată de 2 000 MW, fiecare dintre acestea fiind dotată în prezent cu tehnologie rusă (reactor de tip VVER-440/V213). Unitățile vor fi eliminate treptat până în 2037 (a se vedea considerentul 10). |
| --- | --- |

(17)

Astfel cum s-a explicat în decizia de inițiere a procedurii, CN Paks este singura centrală nucleară care funcționează în Ungaria. Aceasta aparține 100 % comerciantului și producătorului de energie electrică deținut de stat Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság („MVM Group”) (8). Cele patru unități ale sale au o capacitate totală instalată de 2 000 MW, fiecare dintre acestea fiind dotată în prezent cu tehnologie rusă (reactor de tip VVER-440/V213). Unitățile vor fi eliminate treptat până în 2037 (a se vedea considerentul 10).

8

| (18) | Producerea de energie electrică din surse nucleare joacă un rol strategic în mixul energetic al Ungariei, întrucât aproximativ 50 % din întreaga energie electrică produsă pe piața maghiară provine de la cele patru reactoare existente ale CN Paks (9). |
| --- | --- |

(18)

Producerea de energie electrică din surse nucleare joacă un rol strategic în mixul energetic al Ungariei, întrucât aproximativ 50 % din întreaga energie electrică produsă pe piața maghiară provine de la cele patru reactoare existente ale CN Paks (9).

9

| (19) | Pe baza următoarelor obiective:






  — | menținerea unei părți rezonabile din resursele naționale; și |
| --- | --- | --- |

(19)

Pe baza următoarelor obiective:

—

menținerea unei părți rezonabile din resursele naționale; și

| — | reducerea dependenței de importuri a Ungariei, păstrându-se în același timp coerența cu politica națională în domeniul climei, |
| --- | --- |

—

reducerea dependenței de importuri a Ungariei, păstrându-se în același timp coerența cu politica națională în domeniul climei,

guvernul a solicitat MVM Group să analizeze alternative la extinderea producerii de energie electrică în centralele nucleare. MVM Group a pregătit un studiu de fezabilitate care a analizat construirea și finanțarea unei noi centrale nucleare care ar putea fi integrată în sistemul de energie electrică și care ar putea fi exploatată pe bază economică, în condiții sigure și ecologice. Pe baza acestui studiu de fezabilitate prezentat în 2008 de MVM Group, guvernul a propus proiectul Parlamentului Ungariei, care și-a exprimat acordul față de începerea lucrărilor pregătitoare pentru construirea unor noi unități nucleare pe amplasamentul centralei Paks (10). Studiul a fost sprijinit de calculele care arătau că retragerea a 6 000 MW din capacitatea instalată brută de 8-9 000 MW era prevăzută până în 2025, ca urmare a închiderii centralelor depășite. Aceste centrale trebuiau să fie înlocuite parțial prin extinderea CN Paks.

10

| (20) | În 2011, a fost pusă în aplicare strategia națională în domeniul energiei pentru perioada până în 2030 (11). Această strategie se axează pe un scenariu „energie nucleară-energie pe bază de cărbune-energie din surse regenerabile” pentru Ungaria. MAVIR, operatorul de transport și de sistem maghiar („OTS”) a preconizat că va fi necesară o nouă capacitate de producție de cel puțin 5,3 GW în Ungaria până în 2026, și cu puțin peste 7 GW până în 2031, ca urmare a cererii viitoare și a retragerii capacității de producție existente în Ungaria (12). De asemenea, MAVIR estimează că aproape întregul parc actual de centrale de producere a energiei pe bază de cărbune va fi retras între 2025 și 2030 și că capacitatea instalată a parcului de centrale electrice pe bază de gaze naturale a Ungariei va scădea cu aproximativ 1 GW, astfel cum se arată în tabelul 1, prezentat de Ungaria la 16 ianuarie 2017. Ungaria a explicat că studiul efectuat de MAVIR nu ia în considerare niciun fel de importuri sau noi capacități instalate în prognoza privind capacitatea nouă de 7 GW necesară.

  Tabelul 1


  Eliminarea treptată a capacităților instalate interne preconizată până în 2031








  (MW) |
| --- | --- |
| | Existing | Phase-out |
| Nuclear | 2 000 | |
| Coal | 1 292 | 1 222 |
| Natural gas | 3 084 | 960 |
| Oil | 410 | |
| Intermittent renewables/weather-dependent | 455 | 100 |
| Other renewables | 259 | 123 |
| Other non-renewables | 844 | 836 |
| Sum | 8 344 | 3 241 |
| Sursă: Autoritățile maghiare (Mavir). |

(20)

În 2011, a fost pusă în aplicare strategia națională în domeniul energiei pentru perioada până în 2030 (11). Această strategie se axează pe un scenariu „energie nucleară-energie pe bază de cărbune-energie din surse regenerabile” pentru Ungaria. MAVIR, operatorul de transport și de sistem maghiar („OTS”) a preconizat că va fi necesară o nouă capacitate de producție de cel puțin 5,3 GW în Ungaria până în 2026, și cu puțin peste 7 GW până în 2031, ca urmare a cererii viitoare și a retragerii capacității de producție existente în Ungaria (12). De asemenea, MAVIR estimează că aproape întregul parc actual de centrale de producere a energiei pe bază de cărbune va fi retras între 2025 și 2030 și că capacitatea instalată a parcului de centrale electrice pe bază de gaze naturale a Ungariei va scădea cu aproximativ 1 GW, astfel cum se arată în tabelul 1, prezentat de Ungaria la 16 ianuarie 2017. Ungaria a explicat că studiul efectuat de MAVIR nu ia în considerare niciun fel de importuri sau noi capacități instalate în prognoza privind capacitatea nouă de 7 GW necesară.

11

12

Tabelul 1

Tabelul 1

Eliminarea treptată a capacităților instalate interne preconizată până în 2031

Eliminarea treptată a capacităților instalate interne preconizată până în 2031

(MW)

Existing

Phase-out

Nuclear

2 000

Coal

1 292

1 222

Natural gas

3 084

960

Oil

410

Intermittent renewables/weather-dependent

455

100

Other renewables

259

123

Other non-renewables

844

836

Sum

8 344

3 241

Sursă: Autoritățile maghiare (Mavir).

Sursă:

| (21) | Ungaria și Rusia au semnat AIG cu obiectivul de a dezvolta noi capacități pe amplasamentul centralei Paks. Ungaria a explicat că, prin menținerea producerii de energie nucleară în mixul energetic, aceasta ar putea să răspundă necesității de a înlocui capacitatea eliminată treptat, de a dezvolta noi capacități și de a îndeplini obiectivul Ungariei în ceea ce privește obiectivele Uniunii de protecție a climei (în special cele legate de reducerea prevăzută a emisiilor de CO2). |
| --- | --- |

(21)

Ungaria și Rusia au semnat AIG cu obiectivul de a dezvolta noi capacități pe amplasamentul centralei Paks. Ungaria a explicat că, prin menținerea producerii de energie nucleară în mixul energetic, aceasta ar putea să răspundă necesității de a înlocui capacitatea eliminată treptat, de a dezvolta noi capacități și de a îndeplini obiectivul Ungariei în ceea ce privește obiectivele Uniunii de protecție a climei (în special cele legate de reducerea prevăzută a emisiilor de CO2).

2

2.3.   DESCRIEREA NOILOR UNITĂȚI – TEHNOLOGIA CARE URMEAZĂ A FI UTILIZATĂ

DESCRIEREA NOILOR UNITĂȚI – TEHNOLOGIA CARE URMEAZĂ A FI UTILIZATĂ

| (22) | Noile unități 5 și 6 din cadrul CN Paks II vor fi echipate cu tehnologia VVER 1200 (V491) și vor fi reactoare de generația III+ mai avansate. Ungaria explică faptul că specificațiile tehnice ale unităților care urmează a fi utilizate în cadrul Paks II vor genera avantaje semnificative în raport cu actualele unități ale CN Paks, cum ar fi eficiența sporită și o mai bună funcționare pe baze economice, pe lângă elementele de siguranță sporită. |
| --- | --- |

(22)

Noile unități 5 și 6 din cadrul CN Paks II vor fi echipate cu tehnologia VVER 1200 (V491) și vor fi reactoare de generația III+ mai avansate. Ungaria explică faptul că specificațiile tehnice ale unităților care urmează a fi utilizate în cadrul Paks II vor genera avantaje semnificative în raport cu actualele unități ale CN Paks, cum ar fi eficiența sporită și o mai bună funcționare pe baze economice, pe lângă elementele de siguranță sporită.

| (23) | În afară de capacitatea instalată semnificativ mai mare a VVER 1200 (V491), există, de asemenea, o diferență substanțială în ceea ce privește durata de viață preconizată (60 de ani pentru unitățile cu reactoare VVER 1200 față de 30 de ani pentru unitățile existente ale CN Paks) și un grad mai mare de manevrabilitate, care permite ajustarea capacității fiecărei unități în funcție de cererea din rețea între anumite limite. |
| --- | --- |

(23)

În afară de capacitatea instalată semnificativ mai mare a VVER 1200 (V491), există, de asemenea, o diferență substanțială în ceea ce privește durata de viață preconizată (60 de ani pentru unitățile cu reactoare VVER 1200 față de 30 de ani pentru unitățile existente ale CN Paks) și un grad mai mare de manevrabilitate, care permite ajustarea capacității fiecărei unități în funcție de cererea din rețea între anumite limite.

| (24) | Reducerea cantității de combustibil necesar noilor unități reflectă, de asemenea, îmbunătățirile tehnologice din ultimii ani. În loc de actualul ciclu al combustibilului de 12 luni, noile unități pot funcționa pe baza unui ciclu de 18 luni. Aceasta înseamnă că noile unități vor necesita mai puține opriri pe an pentru realimentarea cu combustibil, iar instalația va fi în măsură să funcționeze, în medie, o perioadă mai îndelungată în fiecare an, fără a pierde timp de producție. |
| --- | --- |

(24)

Reducerea cantității de combustibil necesar noilor unități reflectă, de asemenea, îmbunătățirile tehnologice din ultimii ani. În loc de actualul ciclu al combustibilului de 12 luni, noile unități pot funcționa pe baza unui ciclu de 18 luni. Aceasta înseamnă că noile unități vor necesita mai puține opriri pe an pentru realimentarea cu combustibil, iar instalația va fi în măsură să funcționeze, în medie, o perioadă mai îndelungată în fiecare an, fără a pierde timp de producție.

| (25) | De asemenea, în specificațiile tehnice se indică faptul că densitatea de putere care va fi furnizată de noile ansambluri de combustibil va fi în mod semnificativ mai mare decât pentru ansamblurile de combustibil existente. La rândul său, acest lucru înseamnă că se poate obține o creștere a producției pe unitate de masă de combustibil, care poate îmbunătăți condițiile economice ale centralei. |
| --- | --- |

(25)

De asemenea, în specificațiile tehnice se indică faptul că densitatea de putere care va fi furnizată de noile ansambluri de combustibil va fi în mod semnificativ mai mare decât pentru ansamblurile de combustibil existente. La rândul său, acest lucru înseamnă că se poate obține o creștere a producției pe unitate de masă de combustibil, care poate îmbunătăți condițiile economice ale centralei.

2.4.   BENEFICIARUL

BENEFICIARUL

| (26) | Astfel cum s-a explicat în secțiunea 2.3 din decizia de inițiere a procedurii, beneficiarul măsurii este societatea Paks II, deținută în prezent de statul maghiar. Drepturile de acționar sunt exercitate de cabinetul prim-ministrului. Paks II va deține și va exploata unitățile reactoarelor 5 și 6, care sunt plătite de statul maghiar. |
| --- | --- |

(26)

Astfel cum s-a explicat în secțiunea 2.3 din decizia de inițiere a procedurii, beneficiarul măsurii este societatea Paks II, deținută în prezent de statul maghiar. Drepturile de acționar sunt exercitate de cabinetul prim-ministrului. Paks II va deține și va exploata unitățile reactoarelor 5 și 6, care sunt plătite de statul maghiar.

| (27) | Considerentul 19 din decizia de deschidere a procedurii explică modul în care acțiunile Paks II deținute inițial de MVM Group au fost transferate statului maghiar (13). Conform informațiilor prezentate de Ungaria la 30 ianuarie 2016, prețul de efectuare a transferului a fost de 10,156 miliarde de HUF, reprezentând echivalentul a aproximativ 33 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(27)

Considerentul 19 din decizia de deschidere a procedurii explică modul în care acțiunile Paks II deținute inițial de MVM Group au fost transferate statului maghiar (13). Conform informațiilor prezentate de Ungaria la 30 ianuarie 2016, prețul de efectuare a transferului a fost de 10,156 miliarde de HUF, reprezentând echivalentul a aproximativ 33 de milioane EUR.

13

2.5.   STRUCTURA DE FINANȚARE A PROIECTULUI, PRECUM ȘI DREPTURILE ȘI OBLIGAȚIILE ÎN TEMEIUL CONTRACTULUI IAPC

STRUCTURA DE FINANȚARE A PROIECTULUI, PRECUM ȘI DREPTURILE ȘI OBLIGAȚIILE ÎN TEMEIUL CONTRACTULUI IAPC

2.5.1.   ACORDUL INTERGUVERNAMENTAL DE FINANȚARE (DENUMIT ÎN CONTINUARE „AIG DE FINANȚARE”)

| (28) | În cadrul AIG (14), Rusia a oferit Ungariei un împrumut de stat sub forma unei facilități de credit de tip „revolving” în valoare de 10 miliarde EUR pentru a finanța dezvoltarea unităților nucleare 5 și 6 ale Paks. Rata dobânzii împrumutului variază între 3,95 % și 4,95 % (15). Împrumutul este destinat proiectării, construcției și punerii în funcțiune a acestor noi unități de producere a energiei. |
| --- | --- |

(28)

În cadrul AIG (14), Rusia a oferit Ungariei un împrumut de stat sub forma unei facilități de credit de tip „revolving” în valoare de 10 miliarde EUR pentru a finanța dezvoltarea unităților nucleare 5 și 6 ale Paks. Rata dobânzii împrumutului variază între 3,95 % și 4,95 % (15). Împrumutul este destinat proiectării, construcției și punerii în funcțiune a acestor noi unități de producere a energiei.

14

15

| (29) | În conformitate cu AIG de finanțare, împrumutul trebuie să fie utilizat de Ungaria pentru finanțarea a 80 % din valoarea contractului IAPC pentru executarea lucrărilor, prestarea serviciilor și furnizarea de echipamente, în timp ce soldul de 20 % al contractului IAPC este suportat de Ungaria (a se vedea considerentul 15). Împrumutul trebuie să fie utilizat de Ungaria până în 2025. |
| --- | --- |

(29)

În conformitate cu AIG de finanțare, împrumutul trebuie să fie utilizat de Ungaria pentru finanțarea a 80 % din valoarea contractului IAPC pentru executarea lucrărilor, prestarea serviciilor și furnizarea de echipamente, în timp ce soldul de 20 % al contractului IAPC este suportat de Ungaria (a se vedea considerentul 15). Împrumutul trebuie să fie utilizat de Ungaria până în 2025.

| (30) | Împrumutul trebuie să fie rambursat de Ungaria în termen de 21 de ani de la data de 15 martie sau 15 septembrie după punerea în funcțiune a celor două noi unități de energie nucleară 5 și 6, dar nu mai târziu de 15 martie 2026 (16). |
| --- | --- |

(30)

Împrumutul trebuie să fie rambursat de Ungaria în termen de 21 de ani de la data de 15 martie sau 15 septembrie după punerea în funcțiune a celor două noi unități de energie nucleară 5 și 6, dar nu mai târziu de 15 martie 2026 (16).

16

| (31) | Plățile în temeiul AIG de finanțare pot fi efectuate numai după ce a fost adresată o cerere din partea Ministerului Economiei Naționale din Ungaria și a fost emis un aviz de aprobare de către Ministerul Finanțelor din Rusia. |
| --- | --- |

(31)

Plățile în temeiul AIG de finanțare pot fi efectuate numai după ce a fost adresată o cerere din partea Ministerului Economiei Naționale din Ungaria și a fost emis un aviz de aprobare de către Ministerul Finanțelor din Rusia.

2.5.2.   CONTRACTUL IAPC

| (32) | Conform contractului IAPC, JSC NIAEP trebuie să livreze cele două reactoare, astfel cum se prevede în specificațiile tehnice detaliate în funcție de datele convenite și prețul forfetar ([...] (*1) miliarde EUR). Orice costuri care nu au fost stabilite anterior sunt considerate a fi incluse în acest preț [...] (17). |
| --- | --- |

(32)

Conform contractului IAPC, JSC NIAEP trebuie să livreze cele două reactoare, astfel cum se prevede în specificațiile tehnice detaliate în funcție de datele convenite și prețul forfetar ([...] (*1) miliarde EUR). Orice costuri care nu au fost stabilite anterior sunt considerate a fi incluse în acest preț [...] (17).

*1

17

| (33) | Contractul prevede ca despăgubirile forfetare (18) să fie plătite în circumstanțe specifice, [...]. |
| --- | --- |

(33)

Contractul prevede ca despăgubirile forfetare (18) să fie plătite în circumstanțe specifice, [...].

18

| (34) | [...] |
| --- | --- |

(34)

[...]

| (35) | [...] |
| --- | --- |

(35)

[...]

2.5.3.   RELAȚIA DINTRE STAT ȘI BENEFICIAR

| (36) | Inițial, Ungaria a avut în vedere ca Paks II să rămână o filială deținută în proporție de 100 % de MVM Hungarian Electricity Ltd., care, la rândul său, este deținută de statul ungar și de municipalități. Începând cu noiembrie 2014, Paks II nu mai este o filială a MVM Hungarian Electricity Ltd. și nu mai face parte din MVM Group, ci este o societate deținută direct 100 % care, în prezent, nu se află în niciun raport juridic cu MVM Group. |
| --- | --- |

(36)

Inițial, Ungaria a avut în vedere ca Paks II să rămână o filială deținută în proporție de 100 % de MVM Hungarian Electricity Ltd., care, la rândul său, este deținută de statul ungar și de municipalități. Începând cu noiembrie 2014, Paks II nu mai este o filială a MVM Hungarian Electricity Ltd. și nu mai face parte din MVM Group, ci este o societate deținută direct 100 % care, în prezent, nu se află în niciun raport juridic cu MVM Group.

| (37) | În ceea ce privește activitățile centralei Paks II, în special vânzarea de energie electrică, Ungaria a declarat că nu există niciun contract de achiziție de energie cu un alt furnizor și că nu este avut în vedere un astfel de contract la acest moment. Autoritățile maghiare preconizează că electricitatea generată de Paks II ar urma să fie vândută pe piață și către consumatorii de energie electrică în conformitate cu acordurile de vânzare a energiei produse la sarcină de bază în funcție de practica obișnuită a pieței. Potrivit autorităților maghiare, Paks II, ca producător de energie electrică la sarcină de bază pentru o perioadă anticipată lungă de funcționare, ar fi o entitate care preia prețurile în mod similar producătorilor de energie nucleară existenți din Europa. |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește activitățile centralei Paks II, în special vânzarea de energie electrică, Ungaria a declarat că nu există niciun contract de achiziție de energie cu un alt furnizor și că nu este avut în vedere un astfel de contract la acest moment. Autoritățile maghiare preconizează că electricitatea generată de Paks II ar urma să fie vândută pe piață și către consumatorii de energie electrică în conformitate cu acordurile de vânzare a energiei produse la sarcină de bază în funcție de practica obișnuită a pieței. Potrivit autorităților maghiare, Paks II, ca producător de energie electrică la sarcină de bază pentru o perioadă anticipată lungă de funcționare, ar fi o entitate care preia prețurile în mod similar producătorilor de energie nucleară existenți din Europa.

| (38) | Paks II va fi proprietarul centralei nucleare Paks II și, pe durata etapei de construcție a celor două reactoare, va fi finanțată în întregime prin capital propriu de către statul maghiar. Autoritățile maghiare susțin că obținerea unui împrumut direct de către Paks II nu va fi necesară în această etapă. |
| --- | --- |

(38)

Paks II va fi proprietarul centralei nucleare Paks II și, pe durata etapei de construcție a celor două reactoare, va fi finanțată în întregime prin capital propriu de către statul maghiar. Autoritățile maghiare susțin că obținerea unui împrumut direct de către Paks II nu va fi necesară în această etapă.

| (39) | Ungaria nu va transfera fondurile necesare pentru transferul prețului de achiziție al centralei nucleare Paks II în conturile Paks II. Cea mai mare parte din aceste fonduri vor fi deținute de Banca pentru Dezvoltare și Afaceri Economice Externe a Rusiei (Vnesheconombank). Pentru fiecare etapă care este considerată ca fiind parcursă, Paks II va depune o cerere la Vnesheconombank pentru plata a 80 % din suma datorată direct JSC NIAEP. De asemenea, aceasta va depune o cerere la Agenția de administrare a datoriilor guvernamentale din Ungaria pentru plata restului de 20 %. |
| --- | --- |

(39)

Ungaria nu va transfera fondurile necesare pentru transferul prețului de achiziție al centralei nucleare Paks II în conturile Paks II. Cea mai mare parte din aceste fonduri vor fi deținute de Banca pentru Dezvoltare și Afaceri Economice Externe a Rusiei (Vnesheconombank). Pentru fiecare etapă care este considerată ca fiind parcursă, Paks II va depune o cerere la Vnesheconombank pentru plata a 80 % din suma datorată direct JSC NIAEP. De asemenea, aceasta va depune o cerere la Agenția de administrare a datoriilor guvernamentale din Ungaria pentru plata restului de 20 %.

| (40) | Restul cerințelor financiare ale Paks II pe durata etapei de construcție vor fi asigurate prin capital propriu furnizat de bugetul statului maghiar. Suma alocată inițial pe durata etapei de construcție va fi de până la [...] miliarde EUR (diferența dintre suma de 12,5 miliarde EUR prevăzută pentru proiectul nuclear din AIG și prețul efectiv de cumpărare al centralei Paks II în valoare de [...] miliarde EUR). Acest lucru este considerat de către Ungaria ca reprezentând un plafon al resurselor de stat care poate fi stabilit pentru construcția centralei nucleare Paks II, cel puțin fără o evaluare suplimentară. Cu toate acestea, în cazul în care cerințele de capital depășesc această sumă, Ungaria susține că va realiza mai multe investiții în cazul în care, în cadrul evaluării sale la momentul respectiv, se concluzionează că realizarea acestui lucru este rezonabilă din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(40)

Restul cerințelor financiare ale Paks II pe durata etapei de construcție vor fi asigurate prin capital propriu furnizat de bugetul statului maghiar. Suma alocată inițial pe durata etapei de construcție va fi de până la [...] miliarde EUR (diferența dintre suma de 12,5 miliarde EUR prevăzută pentru proiectul nuclear din AIG și prețul efectiv de cumpărare al centralei Paks II în valoare de [...] miliarde EUR). Acest lucru este considerat de către Ungaria ca reprezentând un plafon al resurselor de stat care poate fi stabilit pentru construcția centralei nucleare Paks II, cel puțin fără o evaluare suplimentară. Cu toate acestea, în cazul în care cerințele de capital depășesc această sumă, Ungaria susține că va realiza mai multe investiții în cazul în care, în cadrul evaluării sale la momentul respectiv, se concluzionează că realizarea acestui lucru este rezonabilă din punct de vedere economic.

| (41) | Ungaria susține că o analiză a sensibilității cu privire la posibilele costuri suplimentare suportate de Paks II pe parcursul etapei de construcție a concluzionat că aceste costuri ar trebui să fie înmulțite cu 10 pentru ca RIRE preconizată să scadă cu 1 %. Prin urmare, Ungaria preconizează că impactul creșterii costurilor va fi minor. |
| --- | --- |

(41)

Ungaria susține că o analiză a sensibilității cu privire la posibilele costuri suplimentare suportate de Paks II pe parcursul etapei de construcție a concluzionat că aceste costuri ar trebui să fie înmulțite cu 10 pentru ca RIRE preconizată să scadă cu 1 %. Prin urmare, Ungaria preconizează că impactul creșterii costurilor va fi minor.

2.6.   PIAȚA MAGHIARĂ DE ENERGIE ELECTRICĂ

PIAȚA MAGHIARĂ DE ENERGIE ELECTRICĂ

2.6.1.   DESCRIEREA PIEȚEI MAGHIARE DE ENERGIE ELECTRICĂ

| (42) | Structura actuală a pieței maghiare de energie electrică s-a format în jurul anului 1995, când majoritatea centralelor nucleare de mari dimensiuni și a furnizorilor de utilități publice, precum și a societăților de distribuție au fost privatizate. Statul deține o poziție dominantă în sector prin intermediul societății energetice integrate vertical și deținute de stat MVM Group. |
| --- | --- |

(42)

Structura actuală a pieței maghiare de energie electrică s-a format în jurul anului 1995, când majoritatea centralelor nucleare de mari dimensiuni și a furnizorilor de utilități publice, precum și a societăților de distribuție au fost privatizate. Statul deține o poziție dominantă în sector prin intermediul societății energetice integrate vertical și deținute de stat MVM Group.

| (43) | Studiul MAVIR menționat în considerentul 20 indică o creștere a consumului intern total de 2,7 % în 2014, ajungând la o valoare totală a consumului intern de 43,75 TWh în 2015. Din acest consum, producția internă a fost de 30,06 TWh, echivalentul a 68,72 % din consumul total de energie electrică (a se vedea figura 1). Importurile s-au ridicat la 13,69 TWh, reprezentând 31,28 % din consumul total. În calitate de producător, MVM Group deținut de stat are o prezență semnificativă pe piață, ca urmare a principalului său activ de producție, centrala Paks, care a furnizat aproximativ 52,67 % din energia electrică produsă la nivel intern în 2015, astfel cum se arată în figura 1. Centrala Mátra este o centrală electrică pe bază de lignit, care este deținută în principal de RWE Power AG (50,92 %), în timp ce MVM Group deține, de asemenea, 26,15 % din acțiunile acesteia. Celelalte centrale mai mari (többi nagyerőmű) și mai mici (kiserőművek) joacă un rol modest în structura generală de producție a pieței maghiare. În plus, componenta integrată pe verticală responsabilă de comerțul cu ridicata care aparține MVM Group, MVM Partner, deține o poziție dominantă pe piața energiei electrice comercializată cu ridicata (19).

  Figura 1


  Alcătuirea consumului total de energie electrică în Ungaria în 2015













  Sursă: | Dezvoltarea pe termen mediu și lung a activelor de producție ale sistemului maghiar de energie electrică (Mavir, 2016) (20). |
| --- | --- | --- |

(43)

Studiul MAVIR menționat în considerentul 20 indică o creștere a consumului intern total de 2,7 % în 2014, ajungând la o valoare totală a consumului intern de 43,75 TWh în 2015. Din acest consum, producția internă a fost de 30,06 TWh, echivalentul a 68,72 % din consumul total de energie electrică (a se vedea figura 1). Importurile s-au ridicat la 13,69 TWh, reprezentând 31,28 % din consumul total. În calitate de producător, MVM Group deținut de stat are o prezență semnificativă pe piață, ca urmare a principalului său activ de producție, centrala Paks, care a furnizat aproximativ 52,67 % din energia electrică produsă la nivel intern în 2015, astfel cum se arată în figura 1. Centrala Mátra este o centrală electrică pe bază de lignit, care este deținută în principal de RWE Power AG (50,92 %), în timp ce MVM Group deține, de asemenea, 26,15 % din acțiunile acesteia. Celelalte centrale mai mari (többi nagyerőmű) și mai mici (kiserőművek) joacă un rol modest în structura generală de producție a pieței maghiare. În plus, componenta integrată pe verticală responsabilă de comerțul cu ridicata care aparține MVM Group, MVM Partner, deține o poziție dominantă pe piața energiei electrice comercializată cu ridicata (19).

többi nagyerőmű

kiserőművek

19

Figura 1

Figura 1

Alcătuirea consumului total de energie electrică în Ungaria în 2015

Alcătuirea consumului total de energie electrică în Ungaria în 2015

Image 1

Sursă:

Sursă:

20

Figura 2

Figura 2

Producția brută de energie electrică la nivel intern în Ungaria în 2015

Producția brută de energie electrică la nivel intern în Ungaria în 2015

Image 2

| Sursa: | Dezvoltarea pe termen mediu și lung a activelor de producție ale sistemului maghiar de energie electrică (Mavir, 2016). |
| --- | --- |

Sursa:

Sursa:

| (44) | În Ungaria, cele mai frecvente tranzacții cu energie electrică comercializată cu ridicata sunt încheiate prin intermediul unor contracte bilaterale de achiziție de energie electrică (CAEE-uri), prin care producătorii convin să vândă un volum minim prestabilit comercianților cu ridicata și prin care comercianții sunt obligați să cumpere un volum minim. CAEE-urile sunt încheiate, în cea mai mare parte, în conformitate cu standardele stabilite de Federația Europeană a Comercianților de Energie. |
| --- | --- |

(44)

În Ungaria, cele mai frecvente tranzacții cu energie electrică comercializată cu ridicata sunt încheiate prin intermediul unor contracte bilaterale de achiziție de energie electrică (CAEE-uri), prin care producătorii convin să vândă un volum minim prestabilit comercianților cu ridicata și prin care comercianții sunt obligați să cumpere un volum minim. CAEE-urile sunt încheiate, în cea mai mare parte, în conformitate cu standardele stabilite de Federația Europeană a Comercianților de Energie.

| (45) | Hungarian Power Exchange Company Ltd. (HUPX) și-a început activitatea în iulie 2010 ca filială a OTS, MAVIR. Aceasta oferă tranzacții pe piața pentru ziua următoare, precum și tranzacții fizice de contracte futures. Tranzacțiile pe piața pentru ziua următoare încep la ora 11.00 în fiecare zi pe baza ofertelor introduse pentru fiecare oră pentru ziua următoare. Tranzacțiile se încheie cel mai târziu la ora 11.40. Tranzacțiile fizice pe contracte futures pot fi realizate cu un termen de livrare de patru săptămâni, trei luni, patru trimestre și trei ani. Există zile de tranzacționare desemnate pentru astfel de tranzacții în cazul în care ofertele sunt efectuate într-un anumit interval de timp. Începând din martie 2016, pe piața intrazilnică a HUPX sunt tranzacționabile produsele cu timp de tranzacționare de 15 minute (15 minute products) și produsele cu un interval de tranzacționare de o oră (one hour blocks). În plus față de piețele pentru ziua următoare și piețele intrazilnice organizate, HUPX a încheiat acorduri de cooperare cu două societăți de brokeraj care furnizează un serviciu de transmitere a tranzacțiilor extrabursiere (OTC) pentru compensarea tranzacției pentru clienții obișnuiți. |
| --- | --- |

(45)

Hungarian Power Exchange Company Ltd. (HUPX) și-a început activitatea în iulie 2010 ca filială a OTS, MAVIR. Aceasta oferă tranzacții pe piața pentru ziua următoare, precum și tranzacții fizice de contracte futures. Tranzacțiile pe piața pentru ziua următoare încep la ora 11.00 în fiecare zi pe baza ofertelor introduse pentru fiecare oră pentru ziua următoare. Tranzacțiile se încheie cel mai târziu la ora 11.40. Tranzacțiile fizice pe contracte futures pot fi realizate cu un termen de livrare de patru săptămâni, trei luni, patru trimestre și trei ani. Există zile de tranzacționare desemnate pentru astfel de tranzacții în cazul în care ofertele sunt efectuate într-un anumit interval de timp. Începând din martie 2016, pe piața intrazilnică a HUPX sunt tranzacționabile produsele cu timp de tranzacționare de 15 minute (15 minute products) și produsele cu un interval de tranzacționare de o oră (one hour blocks). În plus față de piețele pentru ziua următoare și piețele intrazilnice organizate, HUPX a încheiat acorduri de cooperare cu două societăți de brokeraj care furnizează un serviciu de transmitere a tranzacțiilor extrabursiere (OTC) pentru compensarea tranzacției pentru clienții obișnuiți.

15 minute products

one hour blocks

| (46) | Pe lângă licitațiile pentru ziua următoare care nu sunt organizate de HUPX, energia electrică este tranzacționată, de asemenea, la bursele de pe teritoriul UE sau pe platformele OTC, precum și prin intermediul tranzacțiilor bilaterale directe (a se vedea considerentul 44). |
| --- | --- |

(46)

Pe lângă licitațiile pentru ziua următoare care nu sunt organizate de HUPX, energia electrică este tranzacționată, de asemenea, la bursele de pe teritoriul UE sau pe platformele OTC, precum și prin intermediul tranzacțiilor bilaterale directe (a se vedea considerentul 44).

| (47) | Astfel cum rezultă din figura 1 de în considerentul 43, Ungaria este un importator net de energie electrică, cu importuri care reprezintă aproximativ 30 % din consumul maghiar de energie electrică. Astfel cum se indică în graficul 3, prețul energiei electrice comercializate cu ridicata a fost cel mai ridicat în Ungaria în regiunea interconectată din vecinătatea țării (și anume, cu excepția Poloniei sau Sloveniei).

  Figura 3


  Prețurile medii lunare pentru energia produsă la sarcină de bază de pe piața pentru ziua următoare în regiunea Europei Centrale și de Est (inclusiv Ungaria) și Germania (2010-2016)













  Sursa: | Comisia Europeană. |
| --- | --- | --- |

(47)

Astfel cum rezultă din figura 1 de în considerentul 43, Ungaria este un importator net de energie electrică, cu importuri care reprezintă aproximativ 30 % din consumul maghiar de energie electrică. Astfel cum se indică în graficul 3, prețul energiei electrice comercializate cu ridicata a fost cel mai ridicat în Ungaria în regiunea interconectată din vecinătatea țării (și anume, cu excepția Poloniei sau Sloveniei).

Figura 3

Figura 3

Prețurile medii lunare pentru energia produsă la sarcină de bază de pe piața pentru ziua următoare în regiunea Europei Centrale și de Est (inclusiv Ungaria) și Germania (2010-2016)

Prețurile medii lunare pentru energia produsă la sarcină de bază de pe piața pentru ziua următoare în regiunea Europei Centrale și de Est (inclusiv Ungaria) și Germania (2010-2016)

Image 3

Sursa:

Sursa:

| (48) | Previziunea pe termen scurt a prețurilor pentru sarcina de bază în regiune indică aceeași tendință, și anume prețurile maghiare pentru energia produsă la sarcină de bază vor fi cele mai ridicate din regiune (a se vedea figura 4).

  Figura 4


  Prețurile energiei electrice produse la sarcină de bază pentru contractele futures la nivel regional ianuarie-iunie 2017













  Sursa: | Comisia Europeană (pe baza datelor publicate de Bursa Central Europeană de Energie) (https://www.pxe.cz/Kurzovni-Listek/Oficialni-KL/). |
| --- | --- | --- |

(48)

Previziunea pe termen scurt a prețurilor pentru sarcina de bază în regiune indică aceeași tendință, și anume prețurile maghiare pentru energia produsă la sarcină de bază vor fi cele mai ridicate din regiune (a se vedea figura 4).

Figura 4

Figura 4

Prețurile energiei electrice produse la sarcină de bază pentru contractele futures la nivel regional ianuarie-iunie 2017

Prețurile energiei electrice produse la sarcină de bază pentru contractele futures la nivel regional ianuarie-iunie 2017

Image 4

Sursa:

Sursa:

| (49) | Țara este bine interconectată cu țările vecine – capacitatea de interconexiune pentru energia electrică a fost de 30 % în 2014, depășind obiectivul pentru 2020 (21). În 2014, a devenit operațională cuplarea piețelor din Republica Cehă-Ungaria-România, conducând la o creștere a lichidității HUPX și o reducere a volatilității prețurilor. Figura 5 prezintă datele privind schimbul de energie electrică cu țările vecine în 2014.

  Figura 5


  Schimbul de energie electrică între Ungaria și țările învecinate













  Sursa: | Date furnizate de sistemul maghiar de energie electrică (Mavir, 2014). |
| --- | --- | --- |

(49)

Țara este bine interconectată cu țările vecine – capacitatea de interconexiune pentru energia electrică a fost de 30 % în 2014, depășind obiectivul pentru 2020 (21). În 2014, a devenit operațională cuplarea piețelor din Republica Cehă-Ungaria-România, conducând la o creștere a lichidității HUPX și o reducere a volatilității prețurilor. Figura 5 prezintă datele privind schimbul de energie electrică cu țările vecine în 2014.

21

Figura 5

Figura 5

Schimbul de energie electrică între Ungaria și țările învecinate

Schimbul de energie electrică între Ungaria și țările învecinate

Image 5

Sursa:

Sursa:

2.6.2.   DESCRIEREA EVOLUȚIEI PRECONIZATE A PIEȚEI MAGHIARE DE ENERGIE ELECTRICĂ

| (50) | Pe baza studiului menționat în considerentul 20 elaborat de MAVIR (22), aproape întregul parc de producție de energie pe bază de cărbune va fi retras între 2025 și 2030, iar capacitatea instalată a parcului de producție pe bază de gaze naturale a Ungariei va scădea cu 1 GW. În comparație cu estimările sale de creștere a sarcinii maxime, se preconizează scăderea capacității de producție disponibilă a producătorilor de energie internă sub sarcina maximă până în 2021. Prin urmare, OTS estimează că piața maghiară va necesita o nouă capacitate de producție a energiei electrice de cel puțin 5,3 GW până în 2026 și relativ mai mult de 7 GW până la sfârșitul perioadei preconizate, în 2031. Acest lucru este ilustrat în figura 6 de mai jos, care arată că va fi necesar un volum semnificativ al capacității instalate care să depășească sarcina maximă aflată în creștere. Ungaria a explicat în observațiile sale din 16 ianuarie 2017 că este necesar să se asigure un anumit nivel al capacității rămase care să reflecte practicile standard din domeniu ale OTS-urilor din cadrul ENTSO. Capacitatea rămasă este diferența dintre capacitatea disponibilă fiabilă la nivel intern, plus capacitatea națională de producție plus sarcina maximă și rezerva serviciilor la nivel de sistem. Capacitatea rămasă este parte a capacitații naționale de producție rămase în sistem pentru a acoperi orice exporturi programate, variații neprevăzute ale sarcinii, rezerva serviciilor la nivel de sistem și întreruperi neplanificate la un punct de referință.

  Figura 6


  Cerința privind capacitatea suplimentară din sectorul energiei electrice în Ungaria













  Sursa: | Dezvoltarea pe termen mediu și lung a activelor de producție ale sistemului de energie electrică în Ungaria (Mavir, 2016). „Csúcsterhelés” este acronimul pentru „sarcină maximă”. |
| --- | --- | --- |

(50)

Pe baza studiului menționat în considerentul 20 elaborat de MAVIR (22), aproape întregul parc de producție de energie pe bază de cărbune va fi retras între 2025 și 2030, iar capacitatea instalată a parcului de producție pe bază de gaze naturale a Ungariei va scădea cu 1 GW. În comparație cu estimările sale de creștere a sarcinii maxime, se preconizează scăderea capacității de producție disponibilă a producătorilor de energie internă sub sarcina maximă până în 2021. Prin urmare, OTS estimează că piața maghiară va necesita o nouă capacitate de producție a energiei electrice de cel puțin 5,3 GW până în 2026 și relativ mai mult de 7 GW până la sfârșitul perioadei preconizate, în 2031. Acest lucru este ilustrat în figura 6 de mai jos, care arată că va fi necesar un volum semnificativ al capacității instalate care să depășească sarcina maximă aflată în creștere. Ungaria a explicat în observațiile sale din 16 ianuarie 2017 că este necesar să se asigure un anumit nivel al capacității rămase care să reflecte practicile standard din domeniu ale OTS-urilor din cadrul ENTSO. Capacitatea rămasă este diferența dintre capacitatea disponibilă fiabilă la nivel intern, plus capacitatea națională de producție plus sarcina maximă și rezerva serviciilor la nivel de sistem. Capacitatea rămasă este parte a capacitații naționale de producție rămase în sistem pentru a acoperi orice exporturi programate, variații neprevăzute ale sarcinii, rezerva serviciilor la nivel de sistem și întreruperi neplanificate la un punct de referință.

22

Figura 6

Figura 6

Cerința privind capacitatea suplimentară din sectorul energiei electrice în Ungaria

Cerința privind capacitatea suplimentară din sectorul energiei electrice în Ungaria

Image 6

Sursa:

Sursa:

| (51) | Ungaria susține că, în pofida afirmațiilor privind cerința relativ mare privind noua capacitate de producție, datele furnizate de Platts Powervision sugerează că, de fapt, se construiește o capacitate nouă relativ mică, astfel cum se arată în tabelul 2. De asemenea, Ungaria susține că, în conformitate cu datele Platt, centrala de producere a energiei din deșeuri de 44 MW este singura centrală electrică care este în prezent în construcție în Ungaria. Ungaria explică în continuare că, deși există planuri de investiții pentru a construi centrale de mari dimensiuni (pe bază de gaze naturale), niciunul dintre aceste proiecte nu poate fi considerat ca fiind confirmat, întrucât investitorii încă nu au suportat cheltuieli nerecuperabile semnificative, cum ar fi costurile de construcție, fapt care ar demonstra angajamentul de a desfășura proiectul.

  Tabelul 2


  Capacități noi care urmează să fie construite în sectorul energiei electrice în Ungaria











  Plant | Plant Type | Primary Fuel | Nameplate MW | Online Year | Status |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dunaujvaros Chp | Waste | Biomass | 44 | 2016 | Under Constr |
| Szeged Ccgt | CC/Cogen | Natural Gas | 460 | 2017 | Advan Develop |
| Szeged Ccgt | CC/Cogen | Natural Gas | 460 | 2017 | Advan Develop |
| Csepel III | CC/Cogen | Natural Gas | 430 | 2018 | Advan Develop |
| Tolna | Wind | Wind | 260 | 2018 | Early Develop |
| Gyor Region | Wind | Wind | 300 | 2019 | Early Develop |
| Szazhalombatta — Dunai Refinery | CC | Natural Gas | 860 | 2020 | Advan Develop |
| Almasfuzito | Coal | Coal Generic | 435 | 2020 | Proposed |
| Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015. |

(51)

Ungaria susține că, în pofida afirmațiilor privind cerința relativ mare privind noua capacitate de producție, datele furnizate de Platts Powervision sugerează că, de fapt, se construiește o capacitate nouă relativ mică, astfel cum se arată în tabelul 2. De asemenea, Ungaria susține că, în conformitate cu datele Platt, centrala de producere a energiei din deșeuri de 44 MW este singura centrală electrică care este în prezent în construcție în Ungaria. Ungaria explică în continuare că, deși există planuri de investiții pentru a construi centrale de mari dimensiuni (pe bază de gaze naturale), niciunul dintre aceste proiecte nu poate fi considerat ca fiind confirmat, întrucât investitorii încă nu au suportat cheltuieli nerecuperabile semnificative, cum ar fi costurile de construcție, fapt care ar demonstra angajamentul de a desfășura proiectul.

Tabelul 2

Tabelul 2

Capacități noi care urmează să fie construite în sectorul energiei electrice în Ungaria

Capacități noi care urmează să fie construite în sectorul energiei electrice în Ungaria

Plant

Plant Type

Primary Fuel

Nameplate MW

Online Year

Status

Dunaujvaros Chp

Waste

Biomass

44

2016

Under Constr

Szeged Ccgt

CC/Cogen

Natural Gas

460

2017

Advan Develop

Szeged Ccgt

CC/Cogen

Natural Gas

460

2017

Advan Develop

Csepel III

CC/Cogen

Natural Gas

430

2018

Advan Develop

Tolna

Wind

Wind

260

2018

Early Develop

Gyor Region

Wind

Wind

300

2019

Early Develop

Szazhalombatta — Dunai Refinery

CC

Natural Gas

860

2020

Advan Develop

Almasfuzito

Coal

Coal Generic

435

2020

Proposed

Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015.

Source:

2.7.   MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII

MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII

| (52) | În mai 2015, Ungaria a notificat Comisiei, din rațiuni de securitate juridică, planurile sale de a investi în construirea a două noi reactoare nucleare pe amplasamentul centralei Paks și a susținut că măsura nu a implicat un ajutor de stat, întrucât statul acționează ca un investitor în economia de piață care urmărește să realizeze un profit rezonabil. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat preocuparea că măsura ar reprezenta ajutor de stat în sensul articolului 107 din TFUE, pe baza informațiilor disponibile la momentul respectiv. În special, Comisia a exprimat îndoieli serioase cu privire la faptul dacă măsura avea ca rezultat un avantaj selectiv în favoarea Paks II, întrucât Ungaria nu a contestat existența celorlalte elemente de ajutor de stat pe durata etapei de notificare. |
| --- | --- |

(52)

În mai 2015, Ungaria a notificat Comisiei, din rațiuni de securitate juridică, planurile sale de a investi în construirea a două noi reactoare nucleare pe amplasamentul centralei Paks și a susținut că măsura nu a implicat un ajutor de stat, întrucât statul acționează ca un investitor în economia de piață care urmărește să realizeze un profit rezonabil. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat preocuparea că măsura ar reprezenta ajutor de stat în sensul articolului 107 din TFUE, pe baza informațiilor disponibile la momentul respectiv. În special, Comisia a exprimat îndoieli serioase cu privire la faptul dacă măsura avea ca rezultat un avantaj selectiv în favoarea Paks II, întrucât Ungaria nu a contestat existența celorlalte elemente de ajutor de stat pe durata etapei de notificare.

| (53) | Motivele îndoielilor au apărut în urma rezultatelor testului principiului investitorului în economia de piață („principiul MEIP”), care evaluează dacă un investitor în economia de piață ar fi investit în proiect în aceiași termeni și în aceleași condiții ca investitorul public în momentul luării deciziei de a realiza o investiție publică (23). Testul principiului MEIP este recunoscut, de asemenea, de jurisprudență (24). |
| --- | --- |

(53)

Motivele îndoielilor au apărut în urma rezultatelor testului principiului investitorului în economia de piață („principiul MEIP”), care evaluează dacă un investitor în economia de piață ar fi investit în proiect în aceiași termeni și în aceleași condiții ca investitorul public în momentul luării deciziei de a realiza o investiție publică (23). Testul principiului MEIP este recunoscut, de asemenea, de jurisprudență (24).

23

24

| (54) | Din punct de vedere formal, testul principiului MEIP a urmărit să justifice dacă rata internă de rentabilitate economică („RIRE”) preconizată a investiției ar fi mai ridicată decât o valoare de referință bazată exclusiv pe piață a costului mediu ponderat al capitalului („WACC”) pentru proiectul care face obiectul investiției (25). În timp ce Ungaria a estimat RIRE a proiectului ca fiind mai mare decât un WACC de referință bazat exclusiv pe piață, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul dacă WACC trebuia să fie considerat mai ridicat. |
| --- | --- |

(54)

Din punct de vedere formal, testul principiului MEIP a urmărit să justifice dacă rata internă de rentabilitate economică („RIRE”) preconizată a investiției ar fi mai ridicată decât o valoare de referință bazată exclusiv pe piață a costului mediu ponderat al capitalului („WACC”) pentru proiectul care face obiectul investiției (25). În timp ce Ungaria a estimat RIRE a proiectului ca fiind mai mare decât un WACC de referință bazat exclusiv pe piață, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul dacă WACC trebuia să fie considerat mai ridicat.

25

| (55) | Având în vedere îndoielile în ceea ce privește existența unui ajutor de stat, Comisia a examinat, de asemenea, dacă posibilele măsuri de ajutor de stat ar putea fi considerate compatibile cu piața internă. Cu toate acestea, având în vedere că autoritățile maghiare au considerat că măsura nu conține ajutor de stat, acestea nu au prezentat, în etapa preliminară, niciun motiv pentru care măsura ar fi compatibilă cu piața internă. De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că măsura în cauză nu intra în domeniul de aplicare a Comunicării Comisiei – Orientări privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie pentru perioada 2014-2020 (26), având în vedere că orientările nu vizează măsurile în domeniul energiei nucleare și al deșeurilor radioactive. Deși Comisia a concluzionat că nu s-au aplicat alte orientări pentru evaluarea măsurii notificate, Comisia a concluzionat, de asemenea, că aceasta poate declara o măsură ca fiind direct compatibilă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, dacă măsura vizează atingerea unui obiectiv de interes comun, dacă este necesară și proporțională și în cazul în care efectele pozitive ale atingerii obiectivului comun depășesc efectele negative asupra concurenței și comerțului. |
| --- | --- |

(55)

Având în vedere îndoielile în ceea ce privește existența unui ajutor de stat, Comisia a examinat, de asemenea, dacă posibilele măsuri de ajutor de stat ar putea fi considerate compatibile cu piața internă. Cu toate acestea, având în vedere că autoritățile maghiare au considerat că măsura nu conține ajutor de stat, acestea nu au prezentat, în etapa preliminară, niciun motiv pentru care măsura ar fi compatibilă cu piața internă. De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că măsura în cauză nu intra în domeniul de aplicare a Comunicării Comisiei – Orientări privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie pentru perioada 2014-2020 (26), având în vedere că orientările nu vizează măsurile în domeniul energiei nucleare și al deșeurilor radioactive. Deși Comisia a concluzionat că nu s-au aplicat alte orientări pentru evaluarea măsurii notificate, Comisia a concluzionat, de asemenea, că aceasta poate declara o măsură ca fiind direct compatibilă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, dacă măsura vizează atingerea unui obiectiv de interes comun, dacă este necesară și proporțională și în cazul în care efectele pozitive ale atingerii obiectivului comun depășesc efectele negative asupra concurenței și comerțului.

26

| (56) | Comisia a exprimat îndoieli cu privire la faptul că măsura ar putea fi considerată proporțională, cu alte cuvinte, dacă măsura a fost limitată la nivelul minim de sprijin pentru investiții necesar pentru a permite construirea cu succes a unităților suplimentare de producție a energiei electrice pentru atingerea obiectivului comun urmărit. Beneficiarul ar primi activele de producție fără să se confrunte cu niciun risc specific legat de costurile de refinanțare cu care s-ar confrunta alți operatori de pe piață. Nu s-a prezentat Comisiei nicio dovadă a modului în care Ungaria ar preveni o astfel de supracompensație. |
| --- | --- |

(56)

Comisia a exprimat îndoieli cu privire la faptul că măsura ar putea fi considerată proporțională, cu alte cuvinte, dacă măsura a fost limitată la nivelul minim de sprijin pentru investiții necesar pentru a permite construirea cu succes a unităților suplimentare de producție a energiei electrice pentru atingerea obiectivului comun urmărit. Beneficiarul ar primi activele de producție fără să se confrunte cu niciun risc specific legat de costurile de refinanțare cu care s-ar confrunta alți operatori de pe piață. Nu s-a prezentat Comisiei nicio dovadă a modului în care Ungaria ar preveni o astfel de supracompensație.

| (57) | Comisia a subliniat că piața maghiară a producției de energie electrică este caracterizată de un nivel relativ ridicat de concentrare a pieței, actuala CN Paks asigurând aproximativ 50 % din producția internă. În absența unor noi capacități, producerea energiei electrice de către CN Paks și Paks II ar putea să alimenteze o porțiune și mai mare a pieței de aprovizionare, ceea ce ar putea avea un efect de denaturare asupra pieței maghiare de energie electrică. Ungaria nu a furnizat Comisiei dovezi detaliate în ceea ce privește modul în care aceasta ar asigura exploatarea independentă continuă a activelor de producție existente și noi. |
| --- | --- |

(57)

Comisia a subliniat că piața maghiară a producției de energie electrică este caracterizată de un nivel relativ ridicat de concentrare a pieței, actuala CN Paks asigurând aproximativ 50 % din producția internă. În absența unor noi capacități, producerea energiei electrice de către CN Paks și Paks II ar putea să alimenteze o porțiune și mai mare a pieței de aprovizionare, ceea ce ar putea avea un efect de denaturare asupra pieței maghiare de energie electrică. Ungaria nu a furnizat Comisiei dovezi detaliate în ceea ce privește modul în care aceasta ar asigura exploatarea independentă continuă a activelor de producție existente și noi.

| (58) | În cele din urmă, Comisia a observat că, având în vedere particularitățile pieței maghiare de energie electrică, funcționarea Paks II poate cauza, de asemenea, riscul de lichiditate pe piața comerțului cu ridicata, prin limitarea numărului de oferte de aprovizionare disponibile pe piață. În funcție de modul în care energia electrică produsă de noile reactoare este vândută pe piață, lichiditatea ar putea fi afectată în mod semnificativ, ar putea apărea bariere la intrare, iar concurența ar putea fi redusă la diferite niveluri ale pieței. Ungaria nu a furnizat o explicație detaliată cu privire la modul în care energia electrică ar fi tranzacționată de Paks II și la modul în care ar fi asigurată lichiditatea pieței. |
| --- | --- |

(58)

În cele din urmă, Comisia a observat că, având în vedere particularitățile pieței maghiare de energie electrică, funcționarea Paks II poate cauza, de asemenea, riscul de lichiditate pe piața comerțului cu ridicata, prin limitarea numărului de oferte de aprovizionare disponibile pe piață. În funcție de modul în care energia electrică produsă de noile reactoare este vândută pe piață, lichiditatea ar putea fi afectată în mod semnificativ, ar putea apărea bariere la intrare, iar concurența ar putea fi redusă la diferite niveluri ale pieței. Ungaria nu a furnizat o explicație detaliată cu privire la modul în care energia electrică ar fi tranzacționată de Paks II și la modul în care ar fi asigurată lichiditatea pieței.

| (59) | Prin urmare, Comisia și-a exprimat îndoieli cu privire la faptul că măsura ar putea să reprezinte un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(59)

Prin urmare, Comisia și-a exprimat îndoieli cu privire la faptul că măsura ar putea să reprezinte un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (60) | În lipsa unor elemente de probă suficiente, Comisia nu a fost în măsură să ajungă la o concluzie nici cu privire la compatibilitatea unei astfel de măsuri cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c). În plus, pe baza îndoielilor exprimate în decizia de inițiere a procedurii și având în vedere lipsa argumentelor privind compatibilitatea din partea Ungariei la momentul respectiv, Comisia a analizat o serie de preocupări privind denaturarea concurenței și posibilitatea ca Paks II să fie supracompensată. |
| --- | --- |

(60)

În lipsa unor elemente de probă suficiente, Comisia nu a fost în măsură să ajungă la o concluzie nici cu privire la compatibilitatea unei astfel de măsuri cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c). În plus, pe baza îndoielilor exprimate în decizia de inițiere a procedurii și având în vedere lipsa argumentelor privind compatibilitatea din partea Ungariei la momentul respectiv, Comisia a analizat o serie de preocupări privind denaturarea concurenței și posibilitatea ca Paks II să fie supracompensată.

| (61) | În ceea ce privește îndoielile privind proporționalitatea exprimate în considerentul 56 de mai sus, Comisia a examinat dacă Paks II ar putea, în urma ajutorului, să reinvestească toate profiturile care nu sunt plătite statului sub formă de dividende pentru dezvoltarea sau cumpărarea de active de producție suplimentare și, prin urmare, să își consolideze poziția pe piață. |
| --- | --- |

(61)

În ceea ce privește îndoielile privind proporționalitatea exprimate în considerentul 56 de mai sus, Comisia a examinat dacă Paks II ar putea, în urma ajutorului, să reinvestească toate profiturile care nu sunt plătite statului sub formă de dividende pentru dezvoltarea sau cumpărarea de active de producție suplimentare și, prin urmare, să își consolideze poziția pe piață.

| (62) | În ceea ce privește îndoielile privind proporționalitatea exprimate în considerentul 56, Comisia a examinat, de asemenea, politica propusă privind dividendele a Ungariei, în special măsura în care aceasta ar solicita dividende (la alegerea sa, în funcție de profitul realizat de Paks II) sau mai degrabă ar lăsa profiturile societății Paks II. Comisia era preocupată de faptul că Paks II ar putea să își utilizeze profiturile pentru a reinvesti prin dezvoltarea sau cumpărarea de active de producție suplimentare și să denatureze și mai mult concurența. |
| --- | --- |

(62)

În ceea ce privește îndoielile privind proporționalitatea exprimate în considerentul 56, Comisia a examinat, de asemenea, politica propusă privind dividendele a Ungariei, în special măsura în care aceasta ar solicita dividende (la alegerea sa, în funcție de profitul realizat de Paks II) sau mai degrabă ar lăsa profiturile societății Paks II. Comisia era preocupată de faptul că Paks II ar putea să își utilizeze profiturile pentru a reinvesti prin dezvoltarea sau cumpărarea de active de producție suplimentare și să denatureze și mai mult concurența.

| (63) | Astfel cum se menționează în considerentul 57, ca urmare a nivelului relativ ridicat de concentrare a pieței maghiare pentru producerea de energie electrică și având în vedere faptul că actuala centrală nucleară CN Paks (MVM Group) asigură aproximativ 50 % din producția internă, Comisia a avut îndoieli cu privire la faptul că CN Paks și Paks II vor fi deținute de entități separate și ar putea fi considerate independente și neafiliate. Faptul că Paks II este în prezent independentă din punct de vedere juridic de MVM Group nu a fost suficient pentru Comisie, întrucât aceasta nu a primit nicio informație pe durata etapei de notificare cu privire la faptul dacă CN Paks și Paks II vor continua să funcționeze complet separate din punct de vedere juridic și structural. Astfel de clarificări păreau necesare în scopul de a reduce la minimum riscul unei creșteri suplimentare a concentrării pieței. |
| --- | --- |

(63)

Astfel cum se menționează în considerentul 57, ca urmare a nivelului relativ ridicat de concentrare a pieței maghiare pentru producerea de energie electrică și având în vedere faptul că actuala centrală nucleară CN Paks (MVM Group) asigură aproximativ 50 % din producția internă, Comisia a avut îndoieli cu privire la faptul că CN Paks și Paks II vor fi deținute de entități separate și ar putea fi considerate independente și neafiliate. Faptul că Paks II este în prezent independentă din punct de vedere juridic de MVM Group nu a fost suficient pentru Comisie, întrucât aceasta nu a primit nicio informație pe durata etapei de notificare cu privire la faptul dacă CN Paks și Paks II vor continua să funcționeze complet separate din punct de vedere juridic și structural. Astfel de clarificări păreau necesare în scopul de a reduce la minimum riscul unei creșteri suplimentare a concentrării pieței.

| (64) | În plus, astfel cum s-a explicat în secțiunea 2.6, cele mai frecvente tranzacții din sectorul energiei electrice comercializate cu ridicata din Ungaria sunt încheiate prin CAEE-urile bilaterale, iar Hungarian Power Exchange („HUPX”) nu a declanșat încă un nivel adecvat de lichiditate. Întrucât notificarea Ungariei nu a făcut referire la metodele preconizate de vânzare a energiei electrice generate de Paks II, Comisia a investigat efectul Paks II asupra nivelurilor curente de lichidități ale Ungariei în sectorul energiei electrice comercializate cu ridicata. |
| --- | --- |

(64)

În plus, astfel cum s-a explicat în secțiunea 2.6, cele mai frecvente tranzacții din sectorul energiei electrice comercializate cu ridicata din Ungaria sunt încheiate prin CAEE-urile bilaterale, iar Hungarian Power Exchange („HUPX”) nu a declanșat încă un nivel adecvat de lichiditate. Întrucât notificarea Ungariei nu a făcut referire la metodele preconizate de vânzare a energiei electrice generate de Paks II, Comisia a investigat efectul Paks II asupra nivelurilor curente de lichidități ale Ungariei în sectorul energiei electrice comercializate cu ridicata.

| (65) | Având în vedere îndoielile privind lichiditatea pieței prezentate în considerentul 58, Comisia a dorit să se asigure că o gamă largă de oferte de furnizare sunt disponibile pe piață, în special având în vedere poziția dominantă a MVM Partner pe piața energiei electrice comercializate cu ridicata (27). Comisia a fost preocupată de faptul că nivelurile de lichiditate ar putea fi afectate în mod semnificativ și costurile suportate de concurenții din aval ar putea fi majorate prin restrângerea accesului competitiv la o intrare importantă pe piață (blocarea intrării pe piață). Acest lucru s-ar putea întâmpla în cazul în care energia electrică produsă de Paks II ar fi vândută, în principal, prin intermediul unor contracte pe termen lung numai către anumiți furnizori, deplasând astfel puterea de piață a Paks II de pe piața producției de energie pe piața de comercializare cu amănuntul. |
| --- | --- |

(65)

Având în vedere îndoielile privind lichiditatea pieței prezentate în considerentul 58, Comisia a dorit să se asigure că o gamă largă de oferte de furnizare sunt disponibile pe piață, în special având în vedere poziția dominantă a MVM Partner pe piața energiei electrice comercializate cu ridicata (27). Comisia a fost preocupată de faptul că nivelurile de lichiditate ar putea fi afectate în mod semnificativ și costurile suportate de concurenții din aval ar putea fi majorate prin restrângerea accesului competitiv la o intrare importantă pe piață (blocarea intrării pe piață). Acest lucru s-ar putea întâmpla în cazul în care energia electrică produsă de Paks II ar fi vândută, în principal, prin intermediul unor contracte pe termen lung numai către anumiți furnizori, deplasând astfel puterea de piață a Paks II de pe piața producției de energie pe piața de comercializare cu amănuntul.

27

| (66) | Prin urmare, Comisia a solicitat informații suplimentare în ceea ce privește strategia Paks II de tranzacționare a energiei produse, în special cu privire la faptul dacă aceasta este realizată în condiții de concurență deplină prin oferirea energiei sale electrice la bursă sau pe orice altă platformă de tranzacționare transparentă. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, Comisia a solicitat informații suplimentare în ceea ce privește strategia Paks II de tranzacționare a energiei produse, în special cu privire la faptul dacă aceasta este realizată în condiții de concurență deplină prin oferirea energiei sale electrice la bursă sau pe orice altă platformă de tranzacționare transparentă.

3.   POZIȚIA GUVERNULUI UNGAR

POZIȚIA GUVERNULUI UNGAR

3.1.   POZIȚIA UNGARIEI CU PRIVIRE LA EXISTENȚA UNUI AJUTOR

POZIȚIA UNGARIEI CU PRIVIRE LA EXISTENȚA UNUI AJUTOR

3.1.1.   AVANTAJ ECONOMIC

| (67) | Ungaria susține în notificare că investiția nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 din TFUE deoarece nu conferă niciun avantaj economic societății Paks II. Ungaria susține această afirmație indicând că investiția realizată de Paks II respectă testul principiului MEIP (a se vedea considerentele 53 și 54). |
| --- | --- |

(67)

Ungaria susține în notificare că investiția nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 din TFUE deoarece nu conferă niciun avantaj economic societății Paks II. Ungaria susține această afirmație indicând că investiția realizată de Paks II respectă testul principiului MEIP (a se vedea considerentele 53 și 54).

| (68) | În special, Ungaria susține că testul principiului MEIP este îndeplinit în două moduri (28). În primul rând, WACC a proiectului se dovedește a fi mai scăzut decât RIRE. În al doilea rând, se susține că costurile egalizate ale producerii de energie („LCOE”) sunt suficient de scăzute pentru a asigura competitivitatea energiei nucleare în raport cu alte tehnologii de producere a energiei și pentru a oferi o rentabilitate rezonabilă generată de prețurile energiei electrice predominante (29). |
| --- | --- |

(68)

În special, Ungaria susține că testul principiului MEIP este îndeplinit în două moduri (28). În primul rând, WACC a proiectului se dovedește a fi mai scăzut decât RIRE. În al doilea rând, se susține că costurile egalizate ale producerii de energie („LCOE”) sunt suficient de scăzute pentru a asigura competitivitatea energiei nucleare în raport cu alte tehnologii de producere a energiei și pentru a oferi o rentabilitate rezonabilă generată de prețurile energiei electrice predominante (29).

28

29

| (69) | Următoarele studii și documentele justificative au fost transmise de Ungaria pentru a-și susține punctul de vedere:






  (a) | analiza de justificare a principiului investitorului în economia de piață („studiul privind principiul MEIP”, 18 februarie 2015); |
| --- | --- | --- |

(69)

Următoarele studii și documentele justificative au fost transmise de Ungaria pentru a-și susține punctul de vedere:

(a)

analiza de justificare a principiului investitorului în economia de piață („studiul privind principiul MEIP”, 18 februarie 2015);

| (b) | analiza economică efectuată pentru proiectul Paks II privind energia nucleară („studiul economic”, 8 octombrie 2015) (30); |
| --- | --- |

(b)

analiza economică efectuată pentru proiectul Paks II privind energia nucleară („studiul economic”, 8 octombrie 2015) (30);

30

| (c) | scrisori către directorul general adjunct responsabil cu ajutoarele de stat care reflectă asupra analizei preliminare a Comisiei (scrisorile de clarificare)






  — | prima scrisoare („prima scrisoare de clarificare”, 16 octombrie 2015); |
| --- | --- | --- |

(c)

scrisori către directorul general adjunct responsabil cu ajutoarele de stat care reflectă asupra analizei preliminare a Comisiei (scrisorile de clarificare)

—

prima scrisoare („prima scrisoare de clarificare”, 16 octombrie 2015);

| — | a doua scrisoare („a doua scrisoare de clarificare”, 29 octombrie 2015); |
| --- | --- |

—

a doua scrisoare („a doua scrisoare de clarificare”, 29 octombrie 2015);

| (d) | observații privind decizia de inițiere a procedurii (răspunsul la decizia de inițiere a procedurii)






  — | Scrisoare către directorul general adjunct responsabil cu ajutoarele de stat în urma publicării deciziei de inițiere a procedurii de către Comisie la 3 decembrie 2015 („scrisoarea prin care se recunoaște decizia de inițiere a procedurii”); |
| --- | --- | --- |

(d)

observații privind decizia de inițiere a procedurii (răspunsul la decizia de inițiere a procedurii)

—

Scrisoare către directorul general adjunct responsabil cu ajutoarele de stat în urma publicării deciziei de inițiere a procedurii de către Comisie la 3 decembrie 2015 („scrisoarea prin care se recunoaște decizia de inițiere a procedurii”);

| — | observația prezentată Comisiei de către Ungaria la 29 ianuarie 2016 („observație privind decizia de inițiere a procedurii”); |
| --- | --- |

—

observația prezentată Comisiei de către Ungaria la 29 ianuarie 2016 („observație privind decizia de inițiere a procedurii”);

| (e) | răspunsul Guvernului Ungariei la observațiile părților terțe cu privire la decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de stat din 7 aprilie 2016 („răspuns la observațiile părților interesate”); |
| --- | --- |

(e)

răspunsul Guvernului Ungariei la observațiile părților terțe cu privire la decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de stat din 7 aprilie 2016 („răspuns la observațiile părților interesate”);

| (f) | răspuns la cererea de informații din 18 martie 2016, la 21 aprilie 2016 („clarificări suplimentare”). |
| --- | --- |

(f)

răspuns la cererea de informații din 18 martie 2016, la 21 aprilie 2016 („clarificări suplimentare”).

| (70) | În plus, guvernul ungar a prezentat, de asemenea, un model financiar care a fost utilizat pentru calcularea valorilor RIRE ale proiectului. Două versiuni ale modelului au fost transmise Comisiei:






  (a) | versiunea inițială din 16 martie 2015 („modelul financiar preliminar”); |
| --- | --- | --- |

(70)

În plus, guvernul ungar a prezentat, de asemenea, un model financiar care a fost utilizat pentru calcularea valorilor RIRE ale proiectului. Două versiuni ale modelului au fost transmise Comisiei:

(a)

versiunea inițială din 16 martie 2015 („modelul financiar preliminar”);

| (b) | versiunea finală din 16 octombrie 2015 („modelul financiar”). |
| --- | --- |

(b)

versiunea finală din 16 octombrie 2015 („modelul financiar”).

| (71) | Cu excepția „clarificărilor suplimentare”, documentele enumerate în considerentul 69 abordează tema calculării WACC și RIRE, deși la niveluri diferite de detaliere. RIRE a proiectului este calculată prin utilizarea modelului financiar (31). Abordarea privind LCOE este dezbătută în studiul economic și în „clarificările suplimentare” (a se vedea considerentul 69). |
| --- | --- |

(71)

Cu excepția „clarificărilor suplimentare”, documentele enumerate în considerentul 69 abordează tema calculării WACC și RIRE, deși la niveluri diferite de detaliere. RIRE a proiectului este calculată prin utilizarea modelului financiar (31). Abordarea privind LCOE este dezbătută în studiul economic și în „clarificările suplimentare” (a se vedea considerentul 69).

31

| (72) | În ceea ce privește analiza efectuată de Ungaria, documentele menționate în considerentul 69 literele (c)-(f) cuprind diverse actualizări ale cifrelor prezentate în studiul privind principiul MEIP și ulterior în studiul economic. În special, unele actualizări sunt datate după semnarea contractului IAPC la 9 decembrie 2014, și anume decizia inițială de investiție. |
| --- | --- |

(72)

În ceea ce privește analiza efectuată de Ungaria, documentele menționate în considerentul 69 literele (c)-(f) cuprind diverse actualizări ale cifrelor prezentate în studiul privind principiul MEIP și ulterior în studiul economic. În special, unele actualizări sunt datate după semnarea contractului IAPC la 9 decembrie 2014, și anume decizia inițială de investiție.

| (73) | Decizia de inițiere a procedurii conține o evaluare detaliată a poziției Ungariei față de fiecare aspect-cheie, astfel cum este reflectată în observațiile sale până la data deciziei de inițiere a procedurii (32). În continuarea acestei secțiuni este prezentată o privire de ansamblu asupra poziția Ungariei privind principalele probleme ridicate în urma publicării deciziei de inițiere a procedurii. În special, aplicarea WACC și RIRE, precum și LCOE, vor fi prezentate separat. |
| --- | --- |

(73)

Decizia de inițiere a procedurii conține o evaluare detaliată a poziției Ungariei față de fiecare aspect-cheie, astfel cum este reflectată în observațiile sale până la data deciziei de inițiere a procedurii (32). În continuarea acestei secțiuni este prezentată o privire de ansamblu asupra poziția Ungariei privind principalele probleme ridicate în urma publicării deciziei de inițiere a procedurii. În special, aplicarea WACC și RIRE, precum și LCOE, vor fi prezentate separat.

32

3.1.1.1.   
  Poziția Ungariei cu privire la WACC

Poziția Ungariei cu privire la WACC

| (74) | În răspunsul său la decizia de inițiere a procedurii, Ungaria a reafirmat intervalul estimat de aceasta cuprins între 6,2 % și 7,7 % pentru WACC, la fel ca observațiile sale anterioare. De asemenea, aceasta și-a reiterat argumentele anterioare prezentate în scrisorile de clarificare și a luat act de faptul că Comisia nu a evaluat aceste argumente în decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(74)

În răspunsul său la decizia de inițiere a procedurii, Ungaria a reafirmat intervalul estimat de aceasta cuprins între 6,2 % și 7,7 % pentru WACC, la fel ca observațiile sale anterioare. De asemenea, aceasta și-a reiterat argumentele anterioare prezentate în scrisorile de clarificare și a luat act de faptul că Comisia nu a evaluat aceste argumente în decizia de inițiere a procedurii.

3.1.1.2.   
  Poziția Ungariei cu privire la RIRE

Poziția Ungariei cu privire la RIRE

| (75) | Prezenta secțiune examinează poziția Ungariei în ceea ce privește calculul RIRE care utilizează modelul financiar pentru a calcula viitoarele fluxuri de numerar disponibile pentru proiect și pentru a stabili RIRE. Principalele elemente ale modelului financiar sunt:






  1. | diversele previziuni privind prețul energiei electrice pe termen lung; și |
| --- | --- | --- |

(75)

Prezenta secțiune examinează poziția Ungariei în ceea ce privește calculul RIRE care utilizează modelul financiar pentru a calcula viitoarele fluxuri de numerar disponibile pentru proiect și pentru a stabili RIRE. Principalele elemente ale modelului financiar sunt:

1.

diversele previziuni privind prețul energiei electrice pe termen lung; și

| 2. | diversele ipoteze de operare pentru centrala nucleară. |
| --- | --- |

2.

diversele ipoteze de operare pentru centrala nucleară.

A.   Previziuni privind prețul energiei electrice

| (76) | Previziunile privind prețul utilizate de guvernul maghiar au fost examinate în decizia de inițiere a procedurii. În răspunsul său la decizia de inițiere a procedurii, Ungaria a criticat Comisia pentru utilizarea unei singure curbe de previziune privind prețul pe baza studiului „Perspectivele energetice mondiale pentru 2014” al Agenției Internaționale a Energiei (studiul PEM pe 2014 al AIE) pentru calcularea RIRE a proiectului (33). În special, aceasta a indicat faptul că toate previziunile privind prețul prezentate în studiul economic ar trebui să fie utilizate pentru evaluarea RIRE. |
| --- | --- |

(76)

Previziunile privind prețul utilizate de guvernul maghiar au fost examinate în decizia de inițiere a procedurii. În răspunsul său la decizia de inițiere a procedurii, Ungaria a criticat Comisia pentru utilizarea unei singure curbe de previziune privind prețul pe baza studiului „Perspectivele energetice mondiale pentru 2014” al Agenției Internaționale a Energiei (studiul PEM pe 2014 al AIE) pentru calcularea RIRE a proiectului (33). În special, aceasta a indicat faptul că toate previziunile privind prețul prezentate în studiul economic ar trebui să fie utilizate pentru evaluarea RIRE.

33

B.   Ipoteze de operare

| (77) | Ipotezele de operare pentru modelul financiar și calculele RIRE au fost furnizate de echipa tehnică a Paks II. Cu toate că, inițial, nu au fost furnizate detalii care să justifice respectivele ipoteze de operare, Ungaria a transmis ulterior informații generale cu privire la ipotezele respective în răspunsurile sale la solicitările de informații din partea Comisiei. Un element-cheie în această privință sunt clarificările suplimentare prezentate ca răspuns la o solicitare de informații în urma deciziei de inițiere a procedurii și a observațiilor părților terțe. |
| --- | --- |

(77)

Ipotezele de operare pentru modelul financiar și calculele RIRE au fost furnizate de echipa tehnică a Paks II. Cu toate că, inițial, nu au fost furnizate detalii care să justifice respectivele ipoteze de operare, Ungaria a transmis ulterior informații generale cu privire la ipotezele respective în răspunsurile sale la solicitările de informații din partea Comisiei. Un element-cheie în această privință sunt clarificările suplimentare prezentate ca răspuns la o solicitare de informații în urma deciziei de inițiere a procedurii și a observațiilor părților terțe.

C.   RIRE a proiectului

| (78) | În răspunsul la decizia de inițiere a procedurii, Ungaria a reiterat rezultatele calculelor sale anterioare cuprinse între 8,6 % și 12,0 % în ceea ce privește RIRE a proiectului. |
| --- | --- |

(78)

În răspunsul la decizia de inițiere a procedurii, Ungaria a reiterat rezultatele calculelor sale anterioare cuprinse între 8,6 % și 12,0 % în ceea ce privește RIRE a proiectului.

| (79) | Răspunsul Ungariei la decizia de inițiere a procedurii a criticat evaluarea Comisiei privind impactul unei întârzieri asupra RIRE a proiectului (o scădere de 0,9 % pentru o întârziere de cinci ani). Cifra a fost calculată pornind de la întârzierile presupuse pe parcursul perioadei de operare. Cu toate acestea, Ungaria a susținut că o întârziere în perioada de construcție ar putea crește RIRE a proiectului în cazul în care ar exista, de asemenea, o întârziere în costuri survenite. |
| --- | --- |

(79)

Răspunsul Ungariei la decizia de inițiere a procedurii a criticat evaluarea Comisiei privind impactul unei întârzieri asupra RIRE a proiectului (o scădere de 0,9 % pentru o întârziere de cinci ani). Cifra a fost calculată pornind de la întârzierile presupuse pe parcursul perioadei de operare. Cu toate acestea, Ungaria a susținut că o întârziere în perioada de construcție ar putea crește RIRE a proiectului în cazul în care ar exista, de asemenea, o întârziere în costuri survenite.

3.1.1.3.   
  Poziția Ungariei cu privire la LCOE

Poziția Ungariei cu privire la LCOE

| (80) | Prezenta secțiune analizează poziția Ungariei cu privire la LCOE pentru Paks II (34). |
| --- | --- |

(80)

Prezenta secțiune analizează poziția Ungariei cu privire la LCOE pentru Paks II (34).

34

A.   Studiul economic

| (81) | Ungaria a susținut în studiul economic că LCOE aparținând Paks II sunt suficient de scăzute pentru ca aceasta să fie competitivă cu alte tehnologii de producere a energiei. În special, studiul a prezentat trei estimări ale LCOE în ceea ce privește un proiect nuclear în Ungaria. Prima estimare de 70 EUR/MWh s-a bazat pe o rată de actualizare de 7 % (limita superioară a WACC estimat prezentat în același studiu economic) și a fost preluată dintr-o publicație comună din 2015 a OCDE/AIE/AEN denumită „Costurile preconizate ale producerii de energie electrică” („studiul din 2015 al OCDE/AIE/AEN”) (35). Cea de a doua estimare a LCOE de 50-63 EUR/MWh s-a bazat pe un studiu efectuat de Aszodi et al. (2014), care utilizează o rată de actualizare bazată pe rata dobânzii împrumutului acordat de Rusia, cuprinsă între 4 % și 5 % (36). Cea de a treia estimare a LCOE de 58-120 EUR/MWh (prețurile reale din 2013) a fost calculată prin intermediul unei analize de referință bazate pe cifrele publicate de diverse agenții internaționale care oferă un posibil interval pentru LCOE (37). Studiul a concluzionat că LCOE pentru o centrală nucleară din Ungaria se încadrează într-un interval cuprins între 50,5 și 57,4 EUR/MWh (prețurile reale pentru 2013), unde cele două valori finale au fost calculate prin alegerea unei rate a dobânzii egale cu cele două puncte finale ale intervalului WACC (6,2 % și 7,0 %) raportate în același studiu economic (38). În comparație cu viitoarele prețuri ale energiei electrice din același studiu economic, se poate argumenta că proiectul centralei nucleare din Ungaria este profitabil și, prin urmare, Ungaria argumentează că un investitor privat ar considera rezonabilă desfășurarea proiectului. |
| --- | --- |

(81)

Ungaria a susținut în studiul economic că LCOE aparținând Paks II sunt suficient de scăzute pentru ca aceasta să fie competitivă cu alte tehnologii de producere a energiei. În special, studiul a prezentat trei estimări ale LCOE în ceea ce privește un proiect nuclear în Ungaria. Prima estimare de 70 EUR/MWh s-a bazat pe o rată de actualizare de 7 % (limita superioară a WACC estimat prezentat în același studiu economic) și a fost preluată dintr-o publicație comună din 2015 a OCDE/AIE/AEN denumită „Costurile preconizate ale producerii de energie electrică” („studiul din 2015 al OCDE/AIE/AEN”) (35). Cea de a doua estimare a LCOE de 50-63 EUR/MWh s-a bazat pe un studiu efectuat de Aszodi et al. (2014), care utilizează o rată de actualizare bazată pe rata dobânzii împrumutului acordat de Rusia, cuprinsă între 4 % și 5 % (36). Cea de a treia estimare a LCOE de 58-120 EUR/MWh (prețurile reale din 2013) a fost calculată prin intermediul unei analize de referință bazate pe cifrele publicate de diverse agenții internaționale care oferă un posibil interval pentru LCOE (37). Studiul a concluzionat că LCOE pentru o centrală nucleară din Ungaria se încadrează într-un interval cuprins între 50,5 și 57,4 EUR/MWh (prețurile reale pentru 2013), unde cele două valori finale au fost calculate prin alegerea unei rate a dobânzii egale cu cele două puncte finale ale intervalului WACC (6,2 % și 7,0 %) raportate în același studiu economic (38). În comparație cu viitoarele prețuri ale energiei electrice din același studiu economic, se poate argumenta că proiectul centralei nucleare din Ungaria este profitabil și, prin urmare, Ungaria argumentează că un investitor privat ar considera rezonabilă desfășurarea proiectului.

35

36

37

38

B.   Clarificări suplimentare

| (82) | Ca răspuns la întrebarea formulată de Comisie cu privire la modul în care intervalul LCOE situat între 50,5 și 57,4 EUR/MWh în concluzia finală a studiului economic poate fi reconciliat cu intervalul cuprins între 89 și 94 USD/MWh stabilit în studiul OCDE/AIE/AEN, Ungaria a explicat în „clarificările suplimentare” că diferența a avut loc ca urmare a estimărilor foarte diferite utilizate în studiul economic și în studiul OCDE/AIE/AEN, de exemplu diferența dintre factorii de capacitate estimați (85 % față de 92 %) pentru centralele nucleare și dintre datele de intrare în funcțiune (2020 față de 2025). |
| --- | --- |

(82)

Ca răspuns la întrebarea formulată de Comisie cu privire la modul în care intervalul LCOE situat între 50,5 și 57,4 EUR/MWh în concluzia finală a studiului economic poate fi reconciliat cu intervalul cuprins între 89 și 94 USD/MWh stabilit în studiul OCDE/AIE/AEN, Ungaria a explicat în „clarificările suplimentare” că diferența a avut loc ca urmare a estimărilor foarte diferite utilizate în studiul economic și în studiul OCDE/AIE/AEN, de exemplu diferența dintre factorii de capacitate estimați (85 % față de 92 %) pentru centralele nucleare și dintre datele de intrare în funcțiune (2020 față de 2025).

3.2.   POZIȚIA UNGARIEI CU PRIVIRE LA POSIBILA COMPATIBILITATE A MĂSURII CU PIAȚA INTERNĂ

POZIȚIA UNGARIEI CU PRIVIRE LA POSIBILA COMPATIBILITATE A MĂSURII CU PIAȚA INTERNĂ

| (83) | Deși în răspunsul său la decizia de inițiere a procedurii Ungaria a subliniat că măsura nu a implicat un ajutor de stat, aceasta a prezentat observații pentru a aborda preocupările exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii în ceea ce privește posibila compatibilitate a măsurii cu piața internă, în cazul în care Comisia ar ajunge la concluzia că există un ajutor de stat. |
| --- | --- |

(83)

Deși în răspunsul său la decizia de inițiere a procedurii Ungaria a subliniat că măsura nu a implicat un ajutor de stat, aceasta a prezentat observații pentru a aborda preocupările exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii în ceea ce privește posibila compatibilitate a măsurii cu piața internă, în cazul în care Comisia ar ajunge la concluzia că există un ajutor de stat.

3.2.1.   POZIȚIA CU PRIVIRE LA OBIECTIVUL DE INTERES COMUN

| (84) | În răspunsul său la decizia de inițiere a procedurii, Ungaria a prezentat mai multe considerente politice pe care le-a considerat relevante în scopul definirii obiectivului de interes comun pe baza următoarelor elemente:






  (a) | politica energetică a Ungariei; |
| --- | --- | --- |

(84)

În răspunsul său la decizia de inițiere a procedurii, Ungaria a prezentat mai multe considerente politice pe care le-a considerat relevante în scopul definirii obiectivului de interes comun pe baza următoarelor elemente:

(a)

politica energetică a Ungariei;

| (b) | obiectivele Tratatului Euratom (39); |
| --- | --- |

(b)

obiectivele Tratatului Euratom (39);

39

| (c) | deficitul viitoarei capacități instalate; |
| --- | --- |

(c)

deficitul viitoarei capacități instalate;

| (d) | diversificarea surselor de energie; |
| --- | --- |

(d)

diversificarea surselor de energie;

| (e) | decarbonizarea; |
| --- | --- |

(e)

decarbonizarea;

| (f) | crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

(f)

crearea de locuri de muncă;

| (g) | accesibilitatea. |
| --- | --- |

(g)

accesibilitatea.

| (85) | Ungaria a subliniat faptul că, în baza articolului 194 alineatul (2) din TFUE, fiecare stat membru are dreptul suveran de a-și alege mixul energetic și face referire la Strategia Energetică Națională 2030 (a se vedea considerentul 20), care identifică o abordare bazată pe energia nucleară-energia pe bază de cărbune-energia din surse regenerabile ca o strategie energetică pe termen mediu a țării. |
| --- | --- |

(85)

Ungaria a subliniat faptul că, în baza articolului 194 alineatul (2) din TFUE, fiecare stat membru are dreptul suveran de a-și alege mixul energetic și face referire la Strategia Energetică Națională 2030 (a se vedea considerentul 20), care identifică o abordare bazată pe energia nucleară-energia pe bază de cărbune-energia din surse regenerabile ca o strategie energetică pe termen mediu a țării.

| (86) | De asemenea, Ungaria face referire la articolul 2 litera (c) din Tratatul Euratom, conform căruia Comunitatea Euratom trebuie să faciliteze investițiile și să asigure stabilirea instalațiilor de bază necesare pentru dezvoltarea energiei nucleare în cadrul Comunității Euratom. Ungaria subliniază că dispozițiile Tratatului Euratom, care sunt obligatorii pentru fiecare stat membru semnatar, trebuie să fie înțelese ca fiind un obiectiv comun al Uniunii. |
| --- | --- |

(86)

De asemenea, Ungaria face referire la articolul 2 litera (c) din Tratatul Euratom, conform căruia Comunitatea Euratom trebuie să faciliteze investițiile și să asigure stabilirea instalațiilor de bază necesare pentru dezvoltarea energiei nucleare în cadrul Comunității Euratom. Ungaria subliniază că dispozițiile Tratatului Euratom, care sunt obligatorii pentru fiecare stat membru semnatar, trebuie să fie înțelese ca fiind un obiectiv comun al Uniunii.

| (87) | În plus, Ungaria explică faptul că există o creștere estimată de aproximativ 4 % a cererii de energie electrică preconizată de OST până în anul 2030, în principal datorită electrificării propuse a transportului, a industriei și a sistemelor de încălzire ale Ungariei. Același studiu al OST concluzionează că multe dintre centralele mai vechi pe bază de cărbune și gaze naturale existente ale Ungariei devin depășite și se estimează că vor fi închise până în 2030. De asemenea, studiul a constatat că se preconizează că intrarea în funcțiune a foarte puține capacități nou-instalate în aceeași perioadă de timp. Această situație va conduce la o scădere estimată de 32 % a capacității existente, iar Ungaria susține că construirea centralei Paks II va fi un răspuns bine direcționat la acest deficit estimat în viitoarea capacitate de producție. |
| --- | --- |

(87)

În plus, Ungaria explică faptul că există o creștere estimată de aproximativ 4 % a cererii de energie electrică preconizată de OST până în anul 2030, în principal datorită electrificării propuse a transportului, a industriei și a sistemelor de încălzire ale Ungariei. Același studiu al OST concluzionează că multe dintre centralele mai vechi pe bază de cărbune și gaze naturale existente ale Ungariei devin depășite și se estimează că vor fi închise până în 2030. De asemenea, studiul a constatat că se preconizează că intrarea în funcțiune a foarte puține capacități nou-instalate în aceeași perioadă de timp. Această situație va conduce la o scădere estimată de 32 % a capacității existente, iar Ungaria susține că construirea centralei Paks II va fi un răspuns bine direcționat la acest deficit estimat în viitoarea capacitate de producție.

| (88) | În plus, Ungaria subliniază faptul că dependența sa de importurile de gaz este mai mare decât media UE28. Mai mult de 95 % din gazele naturale utilizate în Ungaria sunt importate, în special din Rusia. Aceasta susține că, în absența energiei nucleare în mixul energetic, dependența Ungariei de petrol sau de gaze naturale ar crește în mod semnificativ. Acesta ar fi cazul, în special, după eliminarea treptată a unităților operaționale existente din cadrul CN Paks, unde unitățile suplimentare de producere a energiei electrice ar trebui să utilizeze astfel de combustibili pentru a reduce viitorul deficit al capacității instalate naționale generale descris în considerentul 50. Prin urmare, Ungaria consideră că măsura ar contribui la diversitatea surselor de combustibil în cadrul mixului energetic și la securitatea aprovizionării cu energie a țării. |
| --- | --- |

(88)

În plus, Ungaria subliniază faptul că dependența sa de importurile de gaz este mai mare decât media UE28. Mai mult de 95 % din gazele naturale utilizate în Ungaria sunt importate, în special din Rusia. Aceasta susține că, în absența energiei nucleare în mixul energetic, dependența Ungariei de petrol sau de gaze naturale ar crește în mod semnificativ. Acesta ar fi cazul, în special, după eliminarea treptată a unităților operaționale existente din cadrul CN Paks, unde unitățile suplimentare de producere a energiei electrice ar trebui să utilizeze astfel de combustibili pentru a reduce viitorul deficit al capacității instalate naționale generale descris în considerentul 50. Prin urmare, Ungaria consideră că măsura ar contribui la diversitatea surselor de combustibil în cadrul mixului energetic și la securitatea aprovizionării cu energie a țării.

| (89) | Ungaria susține că proiectul va contribui la obiectivele Uniunii pentru 2020 de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, întrucât fisiunea nucleară este considerată o sursă de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Autoritățile maghiare susțin că amplasarea topografică și geografică a țării nu permite instalarea turbinelor eoliene în larg sau a hidrocentralelor. Restul opțiunilor de producere a energiei electrice din surse regenerabile sunt din turbinele eoliene pe uscat, energia solară și biomasă; cu toate acestea, utilizarea unor astfel de tehnologii nu ar fi suficientă pentru a acoperi deficitul preconizat al viitoarei capacității menționate în considerentul 50 de mai sus, în cazul în care nu se prevede producerea suplimentară de energie din surse nucleare. Prin urmare, Ungaria susține că proiectul urmărește obiectivul de decarbonizare. |
| --- | --- |

(89)

Ungaria susține că proiectul va contribui la obiectivele Uniunii pentru 2020 de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, întrucât fisiunea nucleară este considerată o sursă de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Autoritățile maghiare susțin că amplasarea topografică și geografică a țării nu permite instalarea turbinelor eoliene în larg sau a hidrocentralelor. Restul opțiunilor de producere a energiei electrice din surse regenerabile sunt din turbinele eoliene pe uscat, energia solară și biomasă; cu toate acestea, utilizarea unor astfel de tehnologii nu ar fi suficientă pentru a acoperi deficitul preconizat al viitoarei capacității menționate în considerentul 50 de mai sus, în cazul în care nu se prevede producerea suplimentară de energie din surse nucleare. Prin urmare, Ungaria susține că proiectul urmărește obiectivul de decarbonizare.

| (90) | Autoritățile maghiare susțin că proiectul (atât pe perioada construcției, cât și ulterior) va conduce la crearea unui număr semnificativ de locuri de muncă. Acest lucru ar fi deosebit de important, având în vedere amplasarea geografică a centralei nucleare Paks II, care se află în regiunea NUTS II, al cărei PIB este mai mic de 45 % din media UE pe cap de locuitor. Prin urmare, Ungaria consideră că punerea în aplicare a proiectului ar urmări un obiectiv de creștere economică și de creare de locuri de muncă în mai multe sectoare. |
| --- | --- |

(90)

Autoritățile maghiare susțin că proiectul (atât pe perioada construcției, cât și ulterior) va conduce la crearea unui număr semnificativ de locuri de muncă. Acest lucru ar fi deosebit de important, având în vedere amplasarea geografică a centralei nucleare Paks II, care se află în regiunea NUTS II, al cărei PIB este mai mic de 45 % din media UE pe cap de locuitor. Prin urmare, Ungaria consideră că punerea în aplicare a proiectului ar urmări un obiectiv de creștere economică și de creare de locuri de muncă în mai multe sectoare.

| (91) | În cele din urmă, Ungaria susține că investițiile în noile capacități de producere a energiei nucleare se vor transpune direct în scăderea prețurilor energiei electrice industriale și de consum, ceea ce este în conformitate cu un obiectiv la nivelul UE de accesibilitate a serviciilor. De asemenea, Ungaria afirmă că neacordarea de sprijin pentru Paks II pe perioada funcționării sale susține argumentul accesibilității. |
| --- | --- |

(91)

În cele din urmă, Ungaria susține că investițiile în noile capacități de producere a energiei nucleare se vor transpune direct în scăderea prețurilor energiei electrice industriale și de consum, ceea ce este în conformitate cu un obiectiv la nivelul UE de accesibilitate a serviciilor. De asemenea, Ungaria afirmă că neacordarea de sprijin pentru Paks II pe perioada funcționării sale susține argumentul accesibilității.

3.2.2.   POZIȚIA CU PRIVIRE LA NECESITATEA MĂSURII

| (92) | Având în vedere creșterea deficitului de producție cu care se confruntă Ungaria, aceasta a explicat că este necesar un volum semnificativ de investiții în capacitatea de producție, cuantumul unor astfel de investiții necesare fiind mai mare decât proiectele care sunt în prezent în etapa de construcție sau de dezvoltare. |
| --- | --- |

(92)

Având în vedere creșterea deficitului de producție cu care se confruntă Ungaria, aceasta a explicat că este necesar un volum semnificativ de investiții în capacitatea de producție, cuantumul unor astfel de investiții necesare fiind mai mare decât proiectele care sunt în prezent în etapa de construcție sau de dezvoltare.

| (93) | Din aceste motive, Ungaria a angajat Nera Economic Consulting să analizeze dezvoltarea piețelor energiei electrice ale Ungariei și țărilor învecinate, precum și să analizeze definiția pieței adecvate pentru proiectul Paks II atunci când centrala va deveni operațională („studiul NERA”). Studiul sugerează că noile unități 5 și 6 din cadrul Paks II ar putea fi de preferat din punct de vedere comercial față de alte tipuri de investiții în producere de energie, pe baza condițiilor de pe piața Ungariei, cum ar fi o capacitate similară furnizată de turbinele cu gaz cu ciclu deschis („OCGT”) și turbinele cu gaz în ciclu combinat (CCGT). Ungaria concluzionează că, prin urmare, nu există niciun alt posibil scenariu ipotetic care să îndeplinească obiectivele de politică. |
| --- | --- |

(93)

Din aceste motive, Ungaria a angajat Nera Economic Consulting să analizeze dezvoltarea piețelor energiei electrice ale Ungariei și țărilor învecinate, precum și să analizeze definiția pieței adecvate pentru proiectul Paks II atunci când centrala va deveni operațională („studiul NERA”). Studiul sugerează că noile unități 5 și 6 din cadrul Paks II ar putea fi de preferat din punct de vedere comercial față de alte tipuri de investiții în producere de energie, pe baza condițiilor de pe piața Ungariei, cum ar fi o capacitate similară furnizată de turbinele cu gaz cu ciclu deschis („OCGT”) și turbinele cu gaz în ciclu combinat (CCGT). Ungaria concluzionează că, prin urmare, nu există niciun alt posibil scenariu ipotetic care să îndeplinească obiectivele de politică.

3.2.3.   POZIȚIA PRIVIND PROPORȚIONALITATEA MĂSURII

| (94) | Ungaria reamintește că aceasta așteaptă să fie rambursată integral pentru investiția realizată în centrala nucleară Paks II atât din creșterea valorii capitalului, cât și din dividende. |
| --- | --- |

(94)

Ungaria reamintește că aceasta așteaptă să fie rambursată integral pentru investiția realizată în centrala nucleară Paks II atât din creșterea valorii capitalului, cât și din dividende.

| (95) | În plus, în observațiile sale din 28 iulie 2016, în timp ce susținea că proiectul nu ar implica un ajutor de stat și că acesta era conform cu principiul MEIP, Ungaria a furnizat informații suplimentare ca răspuns la problemele ridicate în secțiunea 3.3.6 din decizia de inițiere a procedurii privind proporționalitatea, în cazul în care Comisia ar constata că ajutorul de stat ar putea fi implicat în proiectul notificat. |
| --- | --- |

(95)

În plus, în observațiile sale din 28 iulie 2016, în timp ce susținea că proiectul nu ar implica un ajutor de stat și că acesta era conform cu principiul MEIP, Ungaria a furnizat informații suplimentare ca răspuns la problemele ridicate în secțiunea 3.3.6 din decizia de inițiere a procedurii privind proporționalitatea, în cazul în care Comisia ar constata că ajutorul de stat ar putea fi implicat în proiectul notificat.

| (96) | În observațiile prezentate, Ungaria afirmă că Paks II va utiliza toate profiturile rezultate din activitatea unităților 5 și 6 ale centralei Paks II numai în următoarele scopuri:






  (a) | proiectul Paks II, care este definit ca dezvoltarea, finanțarea, construcția, punerea în funcțiune, exploatarea și întreținerea, renovarea, gestionarea deșeurilor și dezafectarea a două noi unități 5 și 6 de producere a energiei nucleare cu reactoare de tip VVER în Paks, Ungaria). Profiturile nu vor fi utilizate pentru finanțarea investițiilor în activități care nu se încadrează în domeniul de aplicare a proiectului definit mai sus; |
| --- | --- | --- |

(96)

În observațiile prezentate, Ungaria afirmă că Paks II va utiliza toate profiturile rezultate din activitatea unităților 5 și 6 ale centralei Paks II numai în următoarele scopuri:

(a)

proiectul Paks II, care este definit ca dezvoltarea, finanțarea, construcția, punerea în funcțiune, exploatarea și întreținerea, renovarea, gestionarea deșeurilor și dezafectarea a două noi unități 5 și 6 de producere a energiei nucleare cu reactoare de tip VVER în Paks, Ungaria). Profiturile nu vor fi utilizate pentru finanțarea investițiilor în activități care nu se încadrează în domeniul de aplicare a proiectului definit mai sus;

| (b) | plata profiturilor către statul maghiar (de exemplu, prin dividende). |
| --- | --- |

(b)

plata profiturilor către statul maghiar (de exemplu, prin dividende).

| (97) | De asemenea, Ungaria a confirmat că Paks II se abține să (re)investească în extinderea capacității proprii sau a duratei de viață a Paks II și în instalarea de capacități de producere suplimentare, altele decât cele ale reactoarelor 5 și 6 ale Paks II. În cazul realizării unor astfel de noi investiții, Ungaria trebuie să notifice acest lucru Comisiei pentru o aprobare separată a ajutorului de stat. |
| --- | --- |

(97)

De asemenea, Ungaria a confirmat că Paks II se abține să (re)investească în extinderea capacității proprii sau a duratei de viață a Paks II și în instalarea de capacități de producere suplimentare, altele decât cele ale reactoarelor 5 și 6 ale Paks II. În cazul realizării unor astfel de noi investiții, Ungaria trebuie să notifice acest lucru Comisiei pentru o aprobare separată a ajutorului de stat.

3.2.4.   POZIȚIA PRIVIND EFECTUL MĂSURII ASUPRA PIEȚEI INTERNE

| (98) | Autoritățile maghiare au susținut că, în cazul în care ar avea loc efecte de denaturare, acestea ar fi limitate ca durată la perioada de suprapunere dintre eliminarea treptată a reactoarelor existente în cadrul CN Paks și intrarea în funcțiune a celor două reactoare noi ale Paks II. Ungaria consideră că este nu rezonabil să se presupună că durata de viață a CN Paks ar putea depăși 50 de ani și, prin urmare, perioada de suprapunere ar fi foarte scurtă. |
| --- | --- |

(98)

Autoritățile maghiare au susținut că, în cazul în care ar avea loc efecte de denaturare, acestea ar fi limitate ca durată la perioada de suprapunere dintre eliminarea treptată a reactoarelor existente în cadrul CN Paks și intrarea în funcțiune a celor două reactoare noi ale Paks II. Ungaria consideră că este nu rezonabil să se presupună că durata de viață a CN Paks ar putea depăși 50 de ani și, prin urmare, perioada de suprapunere ar fi foarte scurtă.

| (99) | În plus, în opinia Ungariei, o perioadă de suprapunere este necesară și rezonabilă având în vederea necesitatea ca Paks II să fie operațională la momentul în care CN Paks se va apropia de sfârșitul duratei sale de viață extinse și că dezvoltarea și punerea în funcțiune a Paks II pot face obiectul unor întârzieri din cauza complexității tehnice implicate de punerea în funcțiune a unei noi centrale nucleare, precum și a factorilor externi aflați în afara controlului părților (de exemplu, schimbări legislative, cerințe de securitate, mediul de reglementare). De asemenea, Ungaria a susținut că unele unități echipate cu tehnologia VVER de generație III și III+ se confruntă sau se preconizează că se vor confrunta cu întârzieri în comparație cu timpul planificat de construcție a Paks II, astfel cum se prezintă în tabelul 3 de mai jos.

  Tabelul 3


  Întârzieri acumulate în construcția unităților cu tehnologie VVER de generație III și III+









  Amplasamentul (țara) | Întârzieri (ani) | Statut |
| --- | --- | --- | --- |
| Kudankulam – 1 (India) | +5,8 | finalizat |
| Kudankulam – 2 (India) | +7,0 | în curs |
| Novovoronezh II.-1 (Rusia) | +1,5 | finalizat |
| Novovoronezh II.-2 (Rusia) | +2,5 | în curs |
| Leningrad II.-1 (Rusia) | +2,0 | în curs |
| Leningrad II.-2 (Rusia) | +2,5 | în curs |
| Sursa: | autoritățile maghiare. |

(99)

În plus, în opinia Ungariei, o perioadă de suprapunere este necesară și rezonabilă având în vederea necesitatea ca Paks II să fie operațională la momentul în care CN Paks se va apropia de sfârșitul duratei sale de viață extinse și că dezvoltarea și punerea în funcțiune a Paks II pot face obiectul unor întârzieri din cauza complexității tehnice implicate de punerea în funcțiune a unei noi centrale nucleare, precum și a factorilor externi aflați în afara controlului părților (de exemplu, schimbări legislative, cerințe de securitate, mediul de reglementare). De asemenea, Ungaria a susținut că unele unități echipate cu tehnologia VVER de generație III și III+ se confruntă sau se preconizează că se vor confrunta cu întârzieri în comparație cu timpul planificat de construcție a Paks II, astfel cum se prezintă în tabelul 3 de mai jos.

Tabelul 3

Tabelul 3

Întârzieri acumulate în construcția unităților cu tehnologie VVER de generație III și III+

Întârzieri acumulate în construcția unităților cu tehnologie VVER de generație III și III+

Amplasamentul (țara)

Amplasamentul (țara)

Întârzieri (ani)

Întârzieri (ani)

Statut

Statut

Kudankulam – 1 (India)

+5,8

finalizat

Kudankulam – 2 (India)

+7,0

în curs

Novovoronezh II.-1 (Rusia)

+1,5

finalizat

Novovoronezh II.-2 (Rusia)

+2,5

în curs

Leningrad II.-1 (Rusia)

+2,0

în curs

Leningrad II.-2 (Rusia)

+2,5

în curs

Sursa:

Sursa:

autoritățile maghiare.

| (100) | În plus, Ungaria subliniază faptul că CN Paks și cele două noi reactoare ale Paks II sunt deținute și exploatate de entități separate și că MVM Group nu este legată în niciun fel de proiectul Paks II sau Paks II. De asemenea, aceasta susține că, în cazul în care s-ar lua în considerare o concentrare economică a Paks II și MVM Group, o astfel de concentrare ar face obiectul normelor privind controlul concentrărilor economice. |
| --- | --- |

(100)

În plus, Ungaria subliniază faptul că CN Paks și cele două noi reactoare ale Paks II sunt deținute și exploatate de entități separate și că MVM Group nu este legată în niciun fel de proiectul Paks II sau Paks II. De asemenea, aceasta susține că, în cazul în care s-ar lua în considerare o concentrare economică a Paks II și MVM Group, o astfel de concentrare ar face obiectul normelor privind controlul concentrărilor economice.

| (101) | Ungaria susține că autonomia comercială a celor două societăți nu este pusă în discuție, prima facie, de faptul că cele două societăți sunt amândouă deținute de stat. Dimpotrivă, societățile se pot dovedi a fi independente una față de cealaltă în cazul în care fiecare societate deține puteri de luare a deciziilor în mod autonom. |
| --- | --- |

(101)

Ungaria susține că autonomia comercială a celor două societăți nu este pusă în discuție, prima facie, de faptul că cele două societăți sunt amândouă deținute de stat. Dimpotrivă, societățile se pot dovedi a fi independente una față de cealaltă în cazul în care fiecare societate deține puteri de luare a deciziilor în mod autonom.

prima facie

| (102) | Ungaria susține că MVM Group și Paks II sunt independente și nu sunt afiliate, din următoarele motive:






  (a) | Acestea sunt gestionate de departamente guvernamentale diferite (MVM Group este gestionată de Ministerul Dezvoltării Naționale prin intermediul Hungarian National Asset Management Inc., iar Paks II este gestionată de Biroul Prim- Ministrului); |
| --- | --- | --- |

(102)

Ungaria susține că MVM Group și Paks II sunt independente și nu sunt afiliate, din următoarele motive:

(a)

Acestea sunt gestionate de departamente guvernamentale diferite (MVM Group este gestionată de Ministerul Dezvoltării Naționale prin intermediul Hungarian National Asset Management Inc., iar Paks II este gestionată de Biroul Prim- Ministrului);

| (b) | nu există funcții de conducere partajate sau comune în cadrul consiliului de administrație al fiecărei societăți; |
| --- | --- |

(b)

nu există funcții de conducere partajate sau comune în cadrul consiliului de administrație al fiecărei societăți;

| (c) | există măsuri de protecție pentru a se asigura că informațiile confidențiale și sensibile din punct de vedere comercial nu sunt schimbate între întreprinderi; |
| --- | --- |

(c)

există măsuri de protecție pentru a se asigura că informațiile confidențiale și sensibile din punct de vedere comercial nu sunt schimbate între întreprinderi;

| (d) | competențele decizionale ale fiecărei societăți sunt separate și distincte unele față de celelalte. |
| --- | --- |

(d)

competențele decizionale ale fiecărei societăți sunt separate și distincte unele față de celelalte.

| (103) | Ungaria critică constatările Comisiei din decizia de inițiere a procedurii în ceea ce privește calcularea cotei de piață a MVM Group pe piața maghiară de energie electrică. Ungaria susține că respectiva cotă de piață nu a fost examinată în comparație cu alți producători prezenți pe piața maghiară, iar cota de piață a MVM Group a fost calculată luând în considerare numai energia electrică produsă pe piața internă, excluzând importurile. |
| --- | --- |

(103)

Ungaria critică constatările Comisiei din decizia de inițiere a procedurii în ceea ce privește calcularea cotei de piață a MVM Group pe piața maghiară de energie electrică. Ungaria susține că respectiva cotă de piață nu a fost examinată în comparație cu alți producători prezenți pe piața maghiară, iar cota de piață a MVM Group a fost calculată luând în considerare numai energia electrică produsă pe piața internă, excluzând importurile.

| (104) | Pornind de la studiul efectuat de NERA, Ungaria susține că orice posibilă denaturare a concurenței trebuie interpretată într-un context de piață care este mai mare decât cel al Ungariei. Studiul NERA ia în considerare următoarele contribuții în evaluarea sa de piață:






  (a) | capacitățile de producție existente și capacitățile tehnice (de exemplu, eficiența, costurile de înființare); |
| --- | --- | --- |

(104)

Pornind de la studiul efectuat de NERA, Ungaria susține că orice posibilă denaturare a concurenței trebuie interpretată într-un context de piață care este mai mare decât cel al Ungariei. Studiul NERA ia în considerare următoarele contribuții în evaluarea sa de piață:

(a)

capacitățile de producție existente și capacitățile tehnice (de exemplu, eficiența, costurile de înființare);

| (b) | extinderile asumate prin angajament ale capacității de producție (de exemplu, centrală aflată în construcție și noi surse de energie regenerabile); |
| --- | --- |

(b)

extinderile asumate prin angajament ale capacității de producție (de exemplu, centrală aflată în construcție și noi surse de energie regenerabile);

| (c) | retragerile asumate prin angajament ale unităților existente (de exemplu, din cauza instalațiilor de ardere de dimensiuni mari); |
| --- | --- |

(c)

retragerile asumate prin angajament ale unităților existente (de exemplu, din cauza instalațiilor de ardere de dimensiuni mari);

| (d) | capacități de interconexiune; |
| --- | --- |

(d)

capacități de interconexiune;

| (e) | combustibilul generatorului, CO2 și costuri variabile de funcționare și de întreținere; |
| --- | --- |

(e)

combustibilul generatorului, CO2 și costuri variabile de funcționare și de întreținere;

2

| (f) | costurile fixe de funcționare și de întreținere care ar putea fi evitate în cazul în care o unitate își încetează activitatea; |
| --- | --- |

(f)

costurile fixe de funcționare și de întreținere care ar putea fi evitate în cazul în care o unitate își încetează activitatea;

| (g) | costurile aferente unei noi intrări pe piață. |
| --- | --- |

(g)

costurile aferente unei noi intrări pe piață.

| (105) | Baza argumentului privind motivul pentru care piața care trebuie evaluată este mai mare decât Ungaria este aceea că importurile de energie electrică din țările învecinate au reprezentat 31,4 % din consumul maghiar de energie electrică în 2014. De asemenea, Ungaria susține că nivelul ridicat de interconexiune cu țările vecine va crește și mai mult ca urmare a noilor linii de interconexiune care vor deveni operaționale între 2016 și 2021 între Slovacia (2 × 400 kV și 1 × 400 kV) și Slovenia (1 × 400 kV). În observațiile prezentate de Ungaria la 16 ianuarie 2017, aceasta a oferit mai multe detalii cu privire la viitoarele proiecte legate de liniile de transport transfrontaliere, conform cărora o altă linie de interconexiune de 2 × 400 kV va fi construită împreună cu Slovacia până în 2029, iar o linie de 1 × 400 kV va fi construită împreună cu România până în 2030. Capacitățile totale de interconexiune preconizată pentru importuri și exporturi sunt prezentate în tabelele 4 și 5.

  Tabelul 4


  Previziunile ENTSO-E privind capacitățile instalate de interconexiune pentru importurile în Ungaria | Austria | Slovakia | Romania | Croatia | Serbia | Ukraine (*2) | Slovenia (*3) | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | 600 | 800 | 1 000 | 1 200 | 1 000 | 450 | 0 | 5 050 |
| 2016 | 720 | 1 040 | 1 080 | 1 360 | 920 | 450 | 400 | 5 970 |
| 2017 | 840 | 1 280 | 1 160 | 1 520 | 840 | 450 | 800 | 6 890 |
| 2018 | 960 | 1 520 | 1 240 | 1 680 | 760 | 450 | 1 200 | 7 810 |
| 2019 | 1 080 | 1 760 | 1 320 | 1 840 | 680 | 450 | 1 600 | 8 730 |
| 2020 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| 2021 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| ... | | | | | | | | |
| 2030 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| Sursa: Studiul NERA. |

(105)

Baza argumentului privind motivul pentru care piața care trebuie evaluată este mai mare decât Ungaria este aceea că importurile de energie electrică din țările învecinate au reprezentat 31,4 % din consumul maghiar de energie electrică în 2014. De asemenea, Ungaria susține că nivelul ridicat de interconexiune cu țările vecine va crește și mai mult ca urmare a noilor linii de interconexiune care vor deveni operaționale între 2016 și 2021 între Slovacia (2 × 400 kV și 1 × 400 kV) și Slovenia (1 × 400 kV). În observațiile prezentate de Ungaria la 16 ianuarie 2017, aceasta a oferit mai multe detalii cu privire la viitoarele proiecte legate de liniile de transport transfrontaliere, conform cărora o altă linie de interconexiune de 2 × 400 kV va fi construită împreună cu Slovacia până în 2029, iar o linie de 1 × 400 kV va fi construită împreună cu România până în 2030. Capacitățile totale de interconexiune preconizată pentru importuri și exporturi sunt prezentate în tabelele 4 și 5.

Tabelul 4

Tabelul 4

Previziunile ENTSO-E privind capacitățile instalate de interconexiune pentru importurile în Ungaria

Previziunile ENTSO-E privind capacitățile instalate de interconexiune pentru importurile în Ungaria

Austria

Slovakia

Romania

Croatia

Serbia

Ukraine (*2)

*2

Slovenia (*3)

*3

Total

2015

600

800

1 000

1 200

1 000

450

0

5 050

2016

720

1 040

1 080

1 360

920

450

400

5 970

2017

840

1 280

1 160

1 520

840

450

800

6 890

2018

960

1 520

1 240

1 680

760

450

1 200

7 810

2019

1 080

1 760

1 320

1 840

680

450

1 600

8 730

2020

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

2021

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

...

2030

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

Sursa: Studiul NERA.

Sursa:

Tabelul 5

Tabelul 5

Previziunile ENTSO-E privind capacitățile instalate de interconexiune pentru exportul din Ungaria

Previziunile ENTSO-E privind capacitățile instalate de interconexiune pentru exportul din Ungaria

| | Austria | Slovakia | Romania | Croatia | Serbia | Ukraine (*4) | Slovenia (*5) | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | 600 | 800 | 1 000 | 1 200 | 1 000 | 450 | 0 | 5 050 |
| 2016 | 640 | 1 040 | 1 060 | 1 360 | 920 | 450 | 340 | 5 810 |
| 2017 | 680 | 1 280 | 1 120 | 1 520 | 840 | 450 | 680 | 6 570 |
| 2018 | 720 | 1 520 | 1 180 | 1 680 | 760 | 450 | 1 020 | 7 330 |
| 2019 | 760 | 1 760 | 1 240 | 1 840 | 680 | 450 | 1 360 | 8 090 |
| 2020 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| 2021 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| ... | | | | | | | | |
| 2030 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| Sursa: Studiul NERA. |

Austria

Slovakia

Romania

Croatia

Serbia

Ukraine (*4)

*4

Slovenia (*5)

*5

Total

2015

600

800

1 000

1 200

1 000

450

0

5 050

2016

640

1 040

1 060

1 360

920

450

340

5 810

2017

680

1 280

1 120

1 520

840

450

680

6 570

2018

720

1 520

1 180

1 680

760

450

1 020

7 330

2019

760

1 760

1 240

1 840

680

450

1 360

8 090

2020

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

2021

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

...

2030

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

Sursa: Studiul NERA.

Sursa:

| (106) | De asemenea, studiul identifică o cuplare realizată cu succes a piețelor de aprovizionare cu energie din Slovacia, Republica Cehă și România și face referire la propunerile ENTSO-E publicate în octombrie 2015, care au definit Ungaria ca parte a unei unice regiuni centrale și est europene cu o capacitate coordonată, cu mai multe țări cu care aceasta nu a încheiat încă acorduri de cuplare, inclusiv Austria, Germania și Polonia (40). Ungaria susține că, în comparație cu alte state membre, aceasta este deja o piață a energiei electrice bine integrată în cadrul Uniunii Europene, cu capacitate de interconexiune care se află la aproximativ 75 % din capacitatea instalată totală de producție internă, și anume de aproximativ opt ori mai mare decât obiectivul UE pentru statele membre până în 2020 și de cinci ori mai mare decât obiectivul UE pentru statele membre până în 2030. În opinia Ungariei, acest lucru este un motiv suficient pentru a lua în considerare posibilele denaturări ale concurenței la o scară mai largă. |
| --- | --- |

(106)

De asemenea, studiul identifică o cuplare realizată cu succes a piețelor de aprovizionare cu energie din Slovacia, Republica Cehă și România și face referire la propunerile ENTSO-E publicate în octombrie 2015, care au definit Ungaria ca parte a unei unice regiuni centrale și est europene cu o capacitate coordonată, cu mai multe țări cu care aceasta nu a încheiat încă acorduri de cuplare, inclusiv Austria, Germania și Polonia (40). Ungaria susține că, în comparație cu alte state membre, aceasta este deja o piață a energiei electrice bine integrată în cadrul Uniunii Europene, cu capacitate de interconexiune care se află la aproximativ 75 % din capacitatea instalată totală de producție internă, și anume de aproximativ opt ori mai mare decât obiectivul UE pentru statele membre până în 2020 și de cinci ori mai mare decât obiectivul UE pentru statele membre până în 2030. În opinia Ungariei, acest lucru este un motiv suficient pentru a lua în considerare posibilele denaturări ale concurenței la o scară mai largă.

40

| (107) | În ceea ce privește utilizarea noilor tehnologii atât în situația de fapt, cât și în absența Paks II, studiul NERA ia în considerare CCGT-urile sau OCGT-urile ca tehnologii nou intrate pe piață, presupunând că intrarea și ieșirea de pe piață a altor tehnologii, cum ar fi sursele de energie regenerabile, cărbunele și energia nucleară, este puțin probabilă exclusiv pe bază economică din următoarele motive:






  (a) | deciziile actuale și istorice privind intrarea centralelor pe bază de energie din surse regenerabile depind în mod esențial de programele de subvenționare ale guvernului și nu de prețurile de pe piață. În consecință, modelele care simulează principiile fundamentale ale pieței nu sunt în măsură să stabilească dacă centrala pe bază de energie din surse regenerabile ar intra și ieși de pe piață în practică; |
| --- | --- | --- |

(107)

În ceea ce privește utilizarea noilor tehnologii atât în situația de fapt, cât și în absența Paks II, studiul NERA ia în considerare CCGT-urile sau OCGT-urile ca tehnologii nou intrate pe piață, presupunând că intrarea și ieșirea de pe piață a altor tehnologii, cum ar fi sursele de energie regenerabile, cărbunele și energia nucleară, este puțin probabilă exclusiv pe bază economică din următoarele motive:

(a)

deciziile actuale și istorice privind intrarea centralelor pe bază de energie din surse regenerabile depind în mod esențial de programele de subvenționare ale guvernului și nu de prețurile de pe piață. În consecință, modelele care simulează principiile fundamentale ale pieței nu sunt în măsură să stabilească dacă centrala pe bază de energie din surse regenerabile ar intra și ieși de pe piață în practică;

| (b) | din cauza unor preocupări legate de schimbările climatice, construirea în același ritm de noi centrale pe bază de cărbune și lignit în UE este în prezent deosebit de controversată, multe proiecte făcând obiectul unor contestații prin reprezentare sau proceduri judiciare. Prin urmare, nu este clar în ce măsură noile proiecte de construcție mai sunt realizabile în UE; |
| --- | --- |

(b)

din cauza unor preocupări legate de schimbările climatice, construirea în același ritm de noi centrale pe bază de cărbune și lignit în UE este în prezent deosebit de controversată, multe proiecte făcând obiectul unor contestații prin reprezentare sau proceduri judiciare. Prin urmare, nu este clar în ce măsură noile proiecte de construcție mai sunt realizabile în UE;

| (c) | de asemenea, dezvoltarea de noi centrale nucleare în UE depinde de o strategie în domeniul energiei care să includă energia nucleară și necesită o interfață guvernamentală și de reglementare semnificativă în procesul de planificare și de autorizare. În cazul unei centrale nucleare, planificarea și dezvoltarea reprezintă un demers semnificativ mai mare decât în cazul CCGT-urilor și OCGT-urilor pe bază de gaze naturale, iar rezultatele sunt mult mai dependente de politicile naționale și de marja în materie de reglementare. Prin urmare, se presupune că nu se construiesc alte centrale nucleare noi în afară de cele din țările care au deja instituite politici energetice pronucleare și numai pentru proiectele active care se află deja în etapa de construcție și/sau au încheiat contracte IAPC. |
| --- | --- |

(c)

de asemenea, dezvoltarea de noi centrale nucleare în UE depinde de o strategie în domeniul energiei care să includă energia nucleară și necesită o interfață guvernamentală și de reglementare semnificativă în procesul de planificare și de autorizare. În cazul unei centrale nucleare, planificarea și dezvoltarea reprezintă un demers semnificativ mai mare decât în cazul CCGT-urilor și OCGT-urilor pe bază de gaze naturale, iar rezultatele sunt mult mai dependente de politicile naționale și de marja în materie de reglementare. Prin urmare, se presupune că nu se construiesc alte centrale nucleare noi în afară de cele din țările care au deja instituite politici energetice pronucleare și numai pentru proiectele active care se află deja în etapa de construcție și/sau au încheiat contracte IAPC.

| (108) | Studiul NERA arată că, în scenariul de fapt (construcția Paks II), se pot formula următoarele concluzii:






  (a) | se preconizează că cererea de energie electrică în Ungaria va crește în mod semnificativ până în 2040; |
| --- | --- | --- |

(108)

Studiul NERA arată că, în scenariul de fapt (construcția Paks II), se pot formula următoarele concluzii:

(a)

se preconizează că cererea de energie electrică în Ungaria va crește în mod semnificativ până în 2040;

| (b) | Ungaria suferă în prezent de un deficit de aprovizionare și trebuie să importe cantități semnificative de energie electrică. Acest deficit se accentuează și mai mult între 2015 și 2025; |
| --- | --- |

(b)

Ungaria suferă în prezent de un deficit de aprovizionare și trebuie să importe cantități semnificative de energie electrică. Acest deficit se accentuează și mai mult între 2015 și 2025;

| (c) | în pofida faptului că Paks II va deveni operațională în 2025, Ungaria rămâne într-o poziție netă de import pe parcursul perioadei de suprapunere cu unitățile aflate în funcțiune în prezent ale CN Paks, iar ulterior ajunge din nou să devină din ce în ce mai dependentă de importuri; |
| --- | --- |

(c)

în pofida faptului că Paks II va deveni operațională în 2025, Ungaria rămâne într-o poziție netă de import pe parcursul perioadei de suprapunere cu unitățile aflate în funcțiune în prezent ale CN Paks, iar ulterior ajunge din nou să devină din ce în ce mai dependentă de importuri;

| (d) | resursele regenerabile din Ungaria vor crește în primii ani ai scenariului de fapt bazat pe previziunile ENTSO-E, atingând obiectivul pentru 2020 privind sursele regenerabile de energie de 10,9 % din energia electrică consumată pe care Ungaria l-a adoptat în planul său național privind energia din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(d)

resursele regenerabile din Ungaria vor crește în primii ani ai scenariului de fapt bazat pe previziunile ENTSO-E, atingând obiectivul pentru 2020 privind sursele regenerabile de energie de 10,9 % din energia electrică consumată pe care Ungaria l-a adoptat în planul său național privind energia din surse regenerabile.

Figura 7

Figura 7

Rezultatele preconizate pentru fiecare tehnologie și cerere națională până în 2040 (scenariul de fapt)

Rezultatele preconizate pentru fiecare tehnologie și cerere națională până în 2040 (scenariul de fapt)

| Sursa: | Studiul NERA. |
| --- | --- |

Sursa:

Sursa:

| (109) | Astfel cum se explică în considerentul 93 de mai sus, studiul NERA reiterează faptul că, în absența construirii Paks II, capacitatea similară preferabilă din punct de vedere comercial altor investiții în producția de energie bazată pe condițiile de pe piață din Ungaria ar fi furnizată de OCGT-uri și CCGT-uri. Studiul NERA sugerează că, în pofida înlocuirii unei mari părți a capacității centralei Paks II cu noua capacitate de gaze naturale în Ungaria, Ungaria rămâne extrem de dependentă de importurile de energie electrică pe întreaga perioadă de modelare în scenariul ipotetic bazat pe gaze naturale (a se vedea figura 8).

  Figura 8


  Producția preconizată în funcție de tehnologie și de cererea națională până în 2040 (scenariul ipotetic)











  Sursa: | Studiul NERA. |
| --- | --- | --- |

(109)

Astfel cum se explică în considerentul 93 de mai sus, studiul NERA reiterează faptul că, în absența construirii Paks II, capacitatea similară preferabilă din punct de vedere comercial altor investiții în producția de energie bazată pe condițiile de pe piață din Ungaria ar fi furnizată de OCGT-uri și CCGT-uri. Studiul NERA sugerează că, în pofida înlocuirii unei mari părți a capacității centralei Paks II cu noua capacitate de gaze naturale în Ungaria, Ungaria rămâne extrem de dependentă de importurile de energie electrică pe întreaga perioadă de modelare în scenariul ipotetic bazat pe gaze naturale (a se vedea figura 8).

Figura 8

Figura 8

Producția preconizată în funcție de tehnologie și de cererea națională până în 2040 (scenariul ipotetic)

Producția preconizată în funcție de tehnologie și de cererea națională până în 2040 (scenariul ipotetic)

Sursa:

Sursa:

| (110) | În plus, Ungaria susține că, din cauza convergenței puternice între prețurile pieței din țările învecinate și din Ungaria, concurenții sunt probabil în măsură să își acopere riscurile prin tranzacționarea energiei electrice pe piețele învecinate, fără a fi nevoiți să comercializeze energie electrică produsă în Ungaria în mod direct. Ungaria susține, pe baza modelului din studiul NERA, că prețul energiei electrice la sarcina de bază pe piața regională ar rămâne aceleași în scenariul ipotetic (a se vedea figura 9).

  Figura 9


  Diferența de prețuri ale energiei electrice produse la sarcină de bază în Ungaria între scenariul de bază și scenariul ipotetic











  Sursa: | studiul NERA. |
| --- | --- | --- |

(110)

În plus, Ungaria susține că, din cauza convergenței puternice între prețurile pieței din țările învecinate și din Ungaria, concurenții sunt probabil în măsură să își acopere riscurile prin tranzacționarea energiei electrice pe piețele învecinate, fără a fi nevoiți să comercializeze energie electrică produsă în Ungaria în mod direct. Ungaria susține, pe baza modelului din studiul NERA, că prețul energiei electrice la sarcina de bază pe piața regională ar rămâne aceleași în scenariul ipotetic (a se vedea figura 9).

Figura 9

Figura 9

Diferența de prețuri ale energiei electrice produse la sarcină de bază în Ungaria între scenariul de bază și scenariul ipotetic

Diferența de prețuri ale energiei electrice produse la sarcină de bază în Ungaria între scenariul de bază și scenariul ipotetic

Sursa:

Sursa:

| (111) | Ungaria subliniază că a evaluat posibilele efecte ale Paks II în contextul unei piețe mai largi. Pe baza studiul NERA, aceasta susține că, întrucât Slovacia este cea mai mică dintre piețele învecinate cu care Ungaria este cuplată în prezent pe piață, efectele posibile ale Paks II ar fi cele mai tangibile în această țară. Aceasta susține că prezența pe piață a Paks II pe piața cuplată din Slovacia ar rămâne la nivelul de aproximativ 20 % până în 2040. |
| --- | --- |

(111)

Ungaria subliniază că a evaluat posibilele efecte ale Paks II în contextul unei piețe mai largi. Pe baza studiul NERA, aceasta susține că, întrucât Slovacia este cea mai mică dintre piețele învecinate cu care Ungaria este cuplată în prezent pe piață, efectele posibile ale Paks II ar fi cele mai tangibile în această țară. Aceasta susține că prezența pe piață a Paks II pe piața cuplată din Slovacia ar rămâne la nivelul de aproximativ 20 % până în 2040.

| (112) | De asemenea, studiul NERA ia în considerare o posibilă piață cuplată mai amplă (Ungaria + Slovacia + România), susținând că acestea sunt piețe imediat învecinate cu care piața Ungariei este cuplată în prezent. În acest context, Ungaria susține că inclusiv cotele de piață combinate ale MVM Group și Paks II (între 10 și 20 %) pe piața cuplată formată din Ungaria + Slovacia + România s-ar situa cu mult sub pragul prevăzut care ar însemna posibilitatea unei poziții dominante (a se vedea figura 10).

  Figura 10


  Cotele de piață combinate ale MVM Group și Paks II în funcție de producție (MWh) pe piețele din Ungaria + România + Slovacia











  Sursa: | studiul NERA. |
| --- | --- | --- |

(112)

De asemenea, studiul NERA ia în considerare o posibilă piață cuplată mai amplă (Ungaria + Slovacia + România), susținând că acestea sunt piețe imediat învecinate cu care piața Ungariei este cuplată în prezent. În acest context, Ungaria susține că inclusiv cotele de piață combinate ale MVM Group și Paks II (între 10 și 20 %) pe piața cuplată formată din Ungaria + Slovacia + România s-ar situa cu mult sub pragul prevăzut care ar însemna posibilitatea unei poziții dominante (a se vedea figura 10).

Figura 10

Figura 10

Cotele de piață combinate ale MVM Group și Paks II în funcție de producție (MWh) pe piețele din Ungaria + România + Slovacia

Cotele de piață combinate ale MVM Group și Paks II în funcție de producție (MWh) pe piețele din Ungaria + România + Slovacia

Sursa:

Sursa:

| (113) | În plus, Ungaria subliniază că, atât vara, cât și iarna, tehnologia de stabilire a prețurilor ar fi cea a centralelor electrice pe bază de cărbune și lignit cu costuri marginale mai mari decât Paks II și, prin urmare, se preconizează că Paks II va rămâne o entitate care nu influențează prețurile și nu o entitate care stabilește prețurile inclusiv pe parcursul perioadei de suprapunere a funcționării CN Paks și Paks II, când probabilitatea ca energia nucleară să fie tehnologia de stabilire a prețurilor va rămâne cu mult sub 5 % din totalitatea orelor (a se vedea figura 11).

  Figura 11


  Combustibilul de stabilire a prețurilor pe piața energiei electrice în Ungaria











  Sursa: | studiul NERA. |
| --- | --- | --- |

(113)

În plus, Ungaria subliniază că, atât vara, cât și iarna, tehnologia de stabilire a prețurilor ar fi cea a centralelor electrice pe bază de cărbune și lignit cu costuri marginale mai mari decât Paks II și, prin urmare, se preconizează că Paks II va rămâne o entitate care nu influențează prețurile și nu o entitate care stabilește prețurile inclusiv pe parcursul perioadei de suprapunere a funcționării CN Paks și Paks II, când probabilitatea ca energia nucleară să fie tehnologia de stabilire a prețurilor va rămâne cu mult sub 5 % din totalitatea orelor (a se vedea figura 11).

Figura 11

Figura 11

Combustibilul de stabilire a prețurilor pe piața energiei electrice în Ungaria

Combustibilul de stabilire a prețurilor pe piața energiei electrice în Ungaria

Sursa:

Sursa:

| (114) | De asemenea, Ungaria afirmă, în opoziție față de constatările Comisiei prezentate în considerentul 144 din decizia de inițiere a procedurii, că centrala nucleară Paks II nu va cauza niciun risc de lichiditate al pieței de comercializare cu ridicata prin limitarea numărului de oferte de aprovizionare. Aceasta susține că, în calitate de unitate de producție separată, noua centrală electrică ar trebui să îmbunătățească lichiditatea și diversitatea aprovizionării cu energie. De asemenea, Ungaria constată că Paks II nu are în prezent o bază de clienți pentru a comercializa direct energie electrică fără comercializarea pe piață. |
| --- | --- |

(114)

De asemenea, Ungaria afirmă, în opoziție față de constatările Comisiei prezentate în considerentul 144 din decizia de inițiere a procedurii, că centrala nucleară Paks II nu va cauza niciun risc de lichiditate al pieței de comercializare cu ridicata prin limitarea numărului de oferte de aprovizionare. Aceasta susține că, în calitate de unitate de producție separată, noua centrală electrică ar trebui să îmbunătățească lichiditatea și diversitatea aprovizionării cu energie. De asemenea, Ungaria constată că Paks II nu are în prezent o bază de clienți pentru a comercializa direct energie electrică fără comercializarea pe piață.

| (115) | Ungaria invocă o serie de argumente prezentate de Regatul Unit în cazul Hinkley Point C (41) cu privire la posibilele denaturări ale concurenței și susține că acestea s-ar aplica, de asemenea, în egală măsură societății Paks II. Respectivele argumente sunt prezentate după cum urmează:






  (a) | măsura ar menține expunerea beneficiarului la forțele pieței și ar oferi stimulente pentru ca acesta să concureze pe piața comercializării cu ridicata a energiei electrice. Ungaria susține acest argument și adaugă că nu ar oferi sprijin operațional sub formă de contracte pentru diferență („CpD”) pentru Paks II; |
| --- | --- | --- |

(115)

Ungaria invocă o serie de argumente prezentate de Regatul Unit în cazul Hinkley Point C (41) cu privire la posibilele denaturări ale concurenței și susține că acestea s-ar aplica, de asemenea, în egală măsură societății Paks II. Respectivele argumente sunt prezentate după cum urmează:

41

(a)

măsura ar menține expunerea beneficiarului la forțele pieței și ar oferi stimulente pentru ca acesta să concureze pe piața comercializării cu ridicata a energiei electrice. Ungaria susține acest argument și adaugă că nu ar oferi sprijin operațional sub formă de contracte pentru diferență („CpD”) pentru Paks II;

| (b) | măsura nu va avea niciun impact semnificativ asupra fluxurilor de interconexiune și asupra stimulentelor pentru realizarea investițiilor în respectivele linii de interconexiune cu țările învecinate. Ungaria reamintește că piața maghiară de energie electrică este deja o piață bine interconectată și că există patru proiecte de interconexiune în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

(b)

măsura nu va avea niciun impact semnificativ asupra fluxurilor de interconexiune și asupra stimulentelor pentru realizarea investițiilor în respectivele linii de interconexiune cu țările învecinate. Ungaria reamintește că piața maghiară de energie electrică este deja o piață bine interconectată și că există patru proiecte de interconexiune în curs de dezvoltare;

| (c) | măsura nu va avea niciun efect asupra diferențelor de preț dintre Ungaria și piețele învecinate care sunt conectate în prezent prin intermediul liniilor de interconexiune. |
| --- | --- |

(c)

măsura nu va avea niciun efect asupra diferențelor de preț dintre Ungaria și piețele învecinate care sunt conectate în prezent prin intermediul liniilor de interconexiune.

| (116) | În plus, în observațiile sale din 28 iulie 2016, Ungaria a furnizat informații suplimentare pentru a răspunde preocupărilor exprimate de Comisie în secțiunea 3.3.7 din decizia de inițiere a procedurii în ceea ce privește echilibrarea globală a efectului de denaturare al măsurii asupra pieței interne, în cazul în care Comisia constată că măsura ar implica ajutor de stat. |
| --- | --- |

(116)

În plus, în observațiile sale din 28 iulie 2016, Ungaria a furnizat informații suplimentare pentru a răspunde preocupărilor exprimate de Comisie în secțiunea 3.3.7 din decizia de inițiere a procedurii în ceea ce privește echilibrarea globală a efectului de denaturare al măsurii asupra pieței interne, în cazul în care Comisia constată că măsura ar implica ajutor de stat.

| (117) | În aceste observații, Ungaria afirmă că Paks II, succesoarele acesteia și entitățile afiliate vor fi pe deplin separate din punct de vedere juridic și structural, vor face obiectul unei puteri independente de decizie în sensul punctelor 52 și 53 din Comunicarea jurisdicțională privind concentrările economice (42) și vor fi menținute, gestionate și operate independent și fără legătură cu MVM Group și toate întreprinderile sale, succesoarele și entitățile afiliate ale acesteia și alte întreprinderi controlate de stat care își desfășoară activitatea în producția, vânzarea cu ridicata sau cu amănuntul de energie. |
| --- | --- |

(117)

În aceste observații, Ungaria afirmă că Paks II, succesoarele acesteia și entitățile afiliate vor fi pe deplin separate din punct de vedere juridic și structural, vor face obiectul unei puteri independente de decizie în sensul punctelor 52 și 53 din Comunicarea jurisdicțională privind concentrările economice (42) și vor fi menținute, gestionate și operate independent și fără legătură cu MVM Group și toate întreprinderile sale, succesoarele și entitățile afiliate ale acesteia și alte întreprinderi controlate de stat care își desfășoară activitatea în producția, vânzarea cu ridicata sau cu amănuntul de energie.

42

| (118) | În plus, în ceea ce privește vânzarea de energie electrică produsă de Paks II, în aceleași observații Ungaria arată că strategia de tranzacționare a puterii produse a Paks II va fi o strategie comercială de optimizare a profitului în condiții de concurență deplină, care este realizată prin acorduri de tranzacționare încheiate prin oferte compensate pe o platformă de tranzacționare transparentă sau la bursă. De asemenea, Ungaria susține că strategia de tranzacționare a puterii produse de Paks II (excluzând consumul propriu al Paks II) va fi stabilită după cum urmează:






  (a) | Nivelul 1: Paks II va vinde cel puțin 30 % din producția totală de energie electrică pe piața pentru ziua următoare, pe piața intrazilnică și piața la termen a bursei Hungarian Power Exchange (HUPX). Pot fi utilizate alte burse de energie electrică similare, cu permisiunea serviciilor Comisiei, care va fi acordată sau refuzată în termen de două săptămâni de la depunerea cererii de către autoritățile maghiare. |
| --- | --- | --- |

(118)

În plus, în ceea ce privește vânzarea de energie electrică produsă de Paks II, în aceleași observații Ungaria arată că strategia de tranzacționare a puterii produse a Paks II va fi o strategie comercială de optimizare a profitului în condiții de concurență deplină, care este realizată prin acorduri de tranzacționare încheiate prin oferte compensate pe o platformă de tranzacționare transparentă sau la bursă. De asemenea, Ungaria susține că strategia de tranzacționare a puterii produse de Paks II (excluzând consumul propriu al Paks II) va fi stabilită după cum urmează:

(a)

Nivelul 1: Paks II va vinde cel puțin 30 % din producția totală de energie electrică pe piața pentru ziua următoare, pe piața intrazilnică și piața la termen a bursei Hungarian Power Exchange (HUPX). Pot fi utilizate alte burse de energie electrică similare, cu permisiunea serviciilor Comisiei, care va fi acordată sau refuzată în termen de două săptămâni de la depunerea cererii de către autoritățile maghiare.

| (b) | Nivelul 2. Restul producției totale de energie electrică va fi vândut de Paks II în condiții obiective, transparente și nediscriminatorii, prin intermediul licitațiilor. Condițiile de desfășurare a unei astfel de licitații vor fi stabilite de autoritatea de reglementare în domeniul energiei electrice din Ungaria, similar cerințelor de licitare impuse de MVM Partner (decizia nr. 741/2011 a autorității maghiare de reglementare). Ungaria confirmă faptul că autoritatea de reglementare în domeniul energiei electrice din Ungaria va supraveghea, de asemenea, desfășurarea acestor licitații. De asemenea, Ungaria a confirmat că platforma de licitație pentru nivelul 2 va fi gestionată de Paks II și se va asigura că ofertele sunt accesibile în mod egal tuturor comercianților autorizați sau înregistrați în aceleași condiții de piață. Ungaria se angajează ca sistemul de compensare a ofertei să fie verificabil și transparent și că nu vor fi impuse restricții privind utilizarea finală a energiei electrice achiziționate. |
| --- | --- |

(b)

Nivelul 2. Restul producției totale de energie electrică va fi vândut de Paks II în condiții obiective, transparente și nediscriminatorii, prin intermediul licitațiilor. Condițiile de desfășurare a unei astfel de licitații vor fi stabilite de autoritatea de reglementare în domeniul energiei electrice din Ungaria, similar cerințelor de licitare impuse de MVM Partner (decizia nr. 741/2011 a autorității maghiare de reglementare). Ungaria confirmă faptul că autoritatea de reglementare în domeniul energiei electrice din Ungaria va supraveghea, de asemenea, desfășurarea acestor licitații. De asemenea, Ungaria a confirmat că platforma de licitație pentru nivelul 2 va fi gestionată de Paks II și se va asigura că ofertele sunt accesibile în mod egal tuturor comercianților autorizați sau înregistrați în aceleași condiții de piață. Ungaria se angajează ca sistemul de compensare a ofertei să fie verificabil și transparent și că nu vor fi impuse restricții privind utilizarea finală a energiei electrice achiziționate.

3.3.   OBSERVAȚII SUPLIMENTARE PREZENTATE DE UNGARIA CA RĂSPUNS LA DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

OBSERVAȚII SUPLIMENTARE PREZENTATE DE UNGARIA CA RĂSPUNS LA DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

| (119) | Ungaria subliniază că, în măsura în care proiectul intră în domeniul de aplicare a Tratatului Euratom (de exemplu, articolul 41 și anexa II, articolele 52-66 și articolul 103, Guvernul Ungariei nu consideră că TFUE, în special normele privind ajutoarele de stat prevăzute la articolul 107 și 108 din TFUE, sunt aplicabile în acest caz. Aceasta susține că Tratatul Euratom constituie lex specialis față de TFUE. Prin urmare, atunci când exercitarea competențelor conferite în temeiul Tratatului Euratom ar fi împiedicată de exercitarea competențelor care decurg din TFUE, dispozițiile Tratatului Euratom prevalează. Pentru a susține o astfel de afirmație, Ungaria se bazează pe decizia Comisiei privind Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH (43). |
| --- | --- |

(119)

Ungaria subliniază că, în măsura în care proiectul intră în domeniul de aplicare a Tratatului Euratom (de exemplu, articolul 41 și anexa II, articolele 52-66 și articolul 103, Guvernul Ungariei nu consideră că TFUE, în special normele privind ajutoarele de stat prevăzute la articolul 107 și 108 din TFUE, sunt aplicabile în acest caz. Aceasta susține că Tratatul Euratom constituie lex specialis față de TFUE. Prin urmare, atunci când exercitarea competențelor conferite în temeiul Tratatului Euratom ar fi împiedicată de exercitarea competențelor care decurg din TFUE, dispozițiile Tratatului Euratom prevalează. Pentru a susține o astfel de afirmație, Ungaria se bazează pe decizia Comisiei privind Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH (43).

lex specialis

43

| (120) | Ungaria constată că, deși Tratatul Euratom nu stabilește un set de norme specifice în materie de ajutoare de stat, articolul 6 litera (d) și articolul 70 din Tratatul Euratom arată că nu există nicio interdicție generală privind ajutorul de stat și că, în anumite cazuri, sunt încurajate subvenții din partea statelor membre. |
| --- | --- |

(120)

Ungaria constată că, deși Tratatul Euratom nu stabilește un set de norme specifice în materie de ajutoare de stat, articolul 6 litera (d) și articolul 70 din Tratatul Euratom arată că nu există nicio interdicție generală privind ajutorul de stat și că, în anumite cazuri, sunt încurajate subvenții din partea statelor membre.

| (121) | Ungaria subliniază că finanțarea proiectului în sectorul nuclear ar trebui să facă obiectul unei obligații de notificare în sensul articolului 43 din Tratatul Euratom. Aceasta arată în continuare că, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1209/2000 al Comisiei (44), datele privind metodele de finanțare ar trebui să fie furnizate în cazul oricărui nou proiect de către statul membru în cauză. Ungaria susține că a furnizat toate informațiile necesare în temeiul articolelor 41 și 43 din Tratatul Euratom și, întrucât acordul privind alimentarea cu combustibil (45) a fost aprobat de Agenția Europeană de Aprovizionare în aprilie 2015, Ungaria consideră că nu se poate susține în prezent de către Comisie că finanțarea proiectului ar putea fi ilegală. |
| --- | --- |

(121)

Ungaria subliniază că finanțarea proiectului în sectorul nuclear ar trebui să facă obiectul unei obligații de notificare în sensul articolului 43 din Tratatul Euratom. Aceasta arată în continuare că, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1209/2000 al Comisiei (44), datele privind metodele de finanțare ar trebui să fie furnizate în cazul oricărui nou proiect de către statul membru în cauză. Ungaria susține că a furnizat toate informațiile necesare în temeiul articolelor 41 și 43 din Tratatul Euratom și, întrucât acordul privind alimentarea cu combustibil (45) a fost aprobat de Agenția Europeană de Aprovizionare în aprilie 2015, Ungaria consideră că nu se poate susține în prezent de către Comisie că finanțarea proiectului ar putea fi ilegală.

44

45

| (122) | Ungaria compară Tratatul Euratom cu Tratatul CECO pe motiv că ambele sunt de natură sectorială și susține că Tratatul CECO cuprinde o interdicție extinsă împotriva ajutorului de stat care a fost aliniat, în practică, la articolul 107 din TFUE în temeiul articolului 67 și al articolului 95 din Tratatul CECO. Ungaria subliniază că, în ceea ce privește aplicarea normelor privind ajutoarele de stat prevăzute în TFUE, Comisia ar fi interpretat în mod greșit obiectivul normativ urmărit de autorii Tratatului Euratom, care nu prevede dispoziții specifice în materie de ajutoare de stat. |
| --- | --- |

(122)

Ungaria compară Tratatul Euratom cu Tratatul CECO pe motiv că ambele sunt de natură sectorială și susține că Tratatul CECO cuprinde o interdicție extinsă împotriva ajutorului de stat care a fost aliniat, în practică, la articolul 107 din TFUE în temeiul articolului 67 și al articolului 95 din Tratatul CECO. Ungaria subliniază că, în ceea ce privește aplicarea normelor privind ajutoarele de stat prevăzute în TFUE, Comisia ar fi interpretat în mod greșit obiectivul normativ urmărit de autorii Tratatului Euratom, care nu prevede dispoziții specifice în materie de ajutoare de stat.

| (123) | De asemenea, Ungaria constată că nicio altă investiție de capital în construcția unei centrale nucleare în Uniune nu a făcut obiectul unei investigații a Comisiei privind ajutoarele de stat, inclusiv cele de la Flamanville sau Hanhikivi. În opinia Ungariei, investiția de la Hinkley Point C a făcut obiectul controlului ajutoarelor de stat numai din cauză că aceasta a avut caracteristici financiare specifice (cum ar fi garanția de creditate acordată de stat și CpD), spre deosebire de alte investiții din Europa. |
| --- | --- |

(123)

De asemenea, Ungaria constată că nicio altă investiție de capital în construcția unei centrale nucleare în Uniune nu a făcut obiectul unei investigații a Comisiei privind ajutoarele de stat, inclusiv cele de la Flamanville sau Hanhikivi. În opinia Ungariei, investiția de la Hinkley Point C a făcut obiectul controlului ajutoarelor de stat numai din cauză că aceasta a avut caracteristici financiare specifice (cum ar fi garanția de creditate acordată de stat și CpD), spre deosebire de alte investiții din Europa.

4.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

4.1.   OBSERVAȚII PRIVIND EXISTENȚA AJUTORULUI DE STAT

OBSERVAȚII PRIVIND EXISTENȚA AJUTORULUI DE STAT

| (124) | Observațiile primite de Comisie de la următoarele părți terțe conțin informații cantitative și o analiză în legătură cu existența unor măsuri:






  — | observații din partea unui membru maghiar al Parlamentului European (deputat în Parlamentul European), dl Benedek Jávor („observațiile d-lui Jávor”); |
| --- | --- | --- |

(124)

Observațiile primite de Comisie de la următoarele părți terțe conțin informații cantitative și o analiză în legătură cu existența unor măsuri:

—

observații din partea unui membru maghiar al Parlamentului European (deputat în Parlamentul European), dl Benedek Jávor („observațiile d-lui Jávor”);

| — | observații din partea Green Peace („observațiile Green Peace”), care includ un studiu elaborat de consilierii săi economici, Candole Partners („studiul Candole”) (46); |
| --- | --- |

—

observații din partea Green Peace („observațiile Green Peace”), care includ un studiu elaborat de consilierii săi economici, Candole Partners („studiul Candole”) (46);

46

| — | observații din partea EnergiaKlub („observațiile EK”), care includ un studiu întocmit de dl Balazs Felsmann („studiul Felsmann”) (47). |
| --- | --- |

—

observații din partea EnergiaKlub („observațiile EK”), care includ un studiu întocmit de dl Balazs Felsmann („studiul Felsmann”) (47).

47

Observațiile domnului Jávor

Observațiile domnului Jávor

| (125) | Observațiile domnului Jávor se concentrează pe costurile proprietarului care sunt reprezentate de costurile care nu sunt incluse în contractul IAPC (a se vedea secțiunea 2.5.2 din prezenta decizie) și susțin că aceste costuri pot fi subestimate întro foarte mare măsură. În special, în observații se fac următoarele afirmații:






  (a) | întrucât contractul IAPC pentru Paks II a fost elaborat pe baza „conceptului Leningradskaya” (48), este rezonabil să se considere că va fi necesară o investiție suplimentară în sistemul de securitate, care ar costa cel puțin 1 miliard EUR; |
| --- | --- | --- |

(125)

Observațiile domnului Jávor se concentrează pe costurile proprietarului care sunt reprezentate de costurile care nu sunt incluse în contractul IAPC (a se vedea secțiunea 2.5.2 din prezenta decizie) și susțin că aceste costuri pot fi subestimate întro foarte mare măsură. În special, în observații se fac următoarele afirmații:

(a)

întrucât contractul IAPC pentru Paks II a fost elaborat pe baza „conceptului Leningradskaya” (48), este rezonabil să se considere că va fi necesară o investiție suplimentară în sistemul de securitate, care ar costa cel puțin 1 miliard EUR;

48

| (b) | sistemul de răcire directă a apei dulci este insuficient pentru răcirea apei în cazul funcționării în paralel a CN Paks și Paks II pe durata zilelor călduroase de vară. Această insuficiență ar constitui o povară suplimentară asupra mediului și ar presupune realizarea unor investiții într-un sistem de răcire bazat pe turn de răcire mai eficient, care este cu aproximativ 40 % mai costisitor decât un sistem de răcire directă; |
| --- | --- |

(b)

sistemul de răcire directă a apei dulci este insuficient pentru răcirea apei în cazul funcționării în paralel a CN Paks și Paks II pe durata zilelor călduroase de vară. Această insuficiență ar constitui o povară suplimentară asupra mediului și ar presupune realizarea unor investiții într-un sistem de răcire bazat pe turn de răcire mai eficient, care este cu aproximativ 40 % mai costisitor decât un sistem de răcire directă;

| (c) | suma preconizată care ar urma să fie depusă în Fondul nuclear central este puțin probabil să fie suficientă pentru depozitarea deșeurilor radioactive și scoaterea din funcțiune. În special, depozitarea intermediară, depozitarea definitivă a deșeurilor nucleare și dezafectarea centralelor nucleare ar costa cel puțin 150 de milioane EUR, 1,54 miliarde EUR și, respectiv, 1,734 miliarde EUR; |
| --- | --- |

(c)

suma preconizată care ar urma să fie depusă în Fondul nuclear central este puțin probabil să fie suficientă pentru depozitarea deșeurilor radioactive și scoaterea din funcțiune. În special, depozitarea intermediară, depozitarea definitivă a deșeurilor nucleare și dezafectarea centralelor nucleare ar costa cel puțin 150 de milioane EUR, 1,54 miliarde EUR și, respectiv, 1,734 miliarde EUR;

| (d) | modernizarea rețelei necesară pentru integrarea noilor blocuri ale centralei nucleare, inclusiv investițiile realizate atât în sistemul de cablu de 400 kV, cât și în cablul de înaltă tensiune suplimentar de 120 kV, poate costa până la 1,6 miliarde EUR; |
| --- | --- |

(d)

modernizarea rețelei necesară pentru integrarea noilor blocuri ale centralei nucleare, inclusiv investițiile realizate atât în sistemul de cablu de 400 kV, cât și în cablul de înaltă tensiune suplimentar de 120 kV, poate costa până la 1,6 miliarde EUR;

| (e) | investițiile necesare pentru respectarea reglementării actuale a rețelei, atât prin intermediul unei centrale cu acumulare prin pompare, cât și prin intermediul unor unități de producție suplimentare care asigură rezervele de securitate, prevăzute prin lege să fie egale cu cea mai mare unitate națională de producție a energiei electrice, ar ajunge la 1,2 miliarde EUR; |
| --- | --- |

(e)

investițiile necesare pentru respectarea reglementării actuale a rețelei, atât prin intermediul unei centrale cu acumulare prin pompare, cât și prin intermediul unor unități de producție suplimentare care asigură rezervele de securitate, prevăzute prin lege să fie egale cu cea mai mare unitate națională de producție a energiei electrice, ar ajunge la 1,2 miliarde EUR;

| (f) | pierderile rezultate din reducerea exploatării uneia dintre cele două centrale nucleare învecinate din motive de echilibru al sistemului ar putea implica o pierdere financiară totală de aproximativ 1,2 miliarde EUR; |
| --- | --- |

(f)

pierderile rezultate din reducerea exploatării uneia dintre cele două centrale nucleare învecinate din motive de echilibru al sistemului ar putea implica o pierdere financiară totală de aproximativ 1,2 miliarde EUR;

| (g) | diversele taxe și impozite care nu sunt incluse în contractul IAPC se pot ridica până la o sumă suplimentară de 1,8 miliarde EUR. |
| --- | --- |

(g)

diversele taxe și impozite care nu sunt incluse în contractul IAPC se pot ridica până la o sumă suplimentară de 1,8 miliarde EUR.

| (126) | În observații se susține că elementele de cost enumerate în considerentul 125 ar trebui să fie adăugate la costurile proiectului, care, la rândul lor, ar reduce în mod semnificativ RIRE a proiectului. De asemenea, în acestea se subliniază faptul că întârzierile și durata de viață mai scurtă a centralei ar reduce și mai mult RIRE a proiectului. |
| --- | --- |

(126)

În observații se susține că elementele de cost enumerate în considerentul 125 ar trebui să fie adăugate la costurile proiectului, care, la rândul lor, ar reduce în mod semnificativ RIRE a proiectului. De asemenea, în acestea se subliniază faptul că întârzierile și durata de viață mai scurtă a centralei ar reduce și mai mult RIRE a proiectului.

Studiul Candole

Studiul Candole

| (127) | Studiul Candole utilizează ipotezele și informațiile incluse în studiul economic și analizează viabilitatea proiectului Paks II. În special, aceasta susține că previziunile privind prețul utilizate în studiul economic pot fi prea optimiste și că previziuni mai realiste privind prețul ar conduce la înregistrarea unor pierderi ale proiectului chiar dacă ipotezele de exploatare ale studiul economic sunt acceptate. |
| --- | --- |

(127)

Studiul Candole utilizează ipotezele și informațiile incluse în studiul economic și analizează viabilitatea proiectului Paks II. În special, aceasta susține că previziunile privind prețul utilizate în studiul economic pot fi prea optimiste și că previziuni mai realiste privind prețul ar conduce la înregistrarea unor pierderi ale proiectului chiar dacă ipotezele de exploatare ale studiul economic sunt acceptate.

| (128) | Pentru a ilustra acest punct, studiul Candole dezvoltă propriile previziuni pe termen lung privind prețurile energiei electrice. În special, acesta realizează previziuni pe termen lung privind prețurile viitoare ale energiei electrice prin utilizarea previziunilor privind prețul cărbunelui, al petrolului și al gazelor naturale din cadrul studiului Perspective energetice mondiale pe 2015 elaborat de Agenția Internațională a Energiei (studiul PEM pe 2015 al AIE) și calculează costul marginal al producției pentru diferite tipuri de producători de energie (49). În plus, acesta realizează, de asemenea, previziuni separate pentru diferitele scenarii viitoare avute în vedere în studiul PEM pe 2015 al AIE, și anume: (i) „scenariul noilor politici”, care corespunde politicilor și măsurilor de punere în aplicare care afectează piețele de energie și care au fost adoptate cu câteva luni înainte de lansarea studiului PEM pe 2015 al AIE, împreună cu intențiile relevante declarate în materie de politică; (ii) „scenariul politicilor actuale”, care corespunde politicilor adoptate în termen de câteva luni înainte de publicarea studiului Candole; și (iii) „scenariul prețului scăzut al petrolului”, care analizează implicațiile prețurilor mai mici susținute (rezultate din scăderea prețurilor petrolului) asupra sistemului energetic (50). Graficul de mai jos ilustrează previziunile rezultate pe termen lung privind prețul energiei electrice pentru fiecare dintre cele trei scenarii.

  Figura 12


  Curbele de previziune pe termen lung privind prețul energiei electrice (EUR/MWh)













  Sursa: | Candole Partners. |
| --- | --- | --- |

(128)

Pentru a ilustra acest punct, studiul Candole dezvoltă propriile previziuni pe termen lung privind prețurile energiei electrice. În special, acesta realizează previziuni pe termen lung privind prețurile viitoare ale energiei electrice prin utilizarea previziunilor privind prețul cărbunelui, al petrolului și al gazelor naturale din cadrul studiului Perspective energetice mondiale pe 2015 elaborat de Agenția Internațională a Energiei (studiul PEM pe 2015 al AIE) și calculează costul marginal al producției pentru diferite tipuri de producători de energie (49). În plus, acesta realizează, de asemenea, previziuni separate pentru diferitele scenarii viitoare avute în vedere în studiul PEM pe 2015 al AIE, și anume: (i) „scenariul noilor politici”, care corespunde politicilor și măsurilor de punere în aplicare care afectează piețele de energie și care au fost adoptate cu câteva luni înainte de lansarea studiului PEM pe 2015 al AIE, împreună cu intențiile relevante declarate în materie de politică; (ii) „scenariul politicilor actuale”, care corespunde politicilor adoptate în termen de câteva luni înainte de publicarea studiului Candole; și (iii) „scenariul prețului scăzut al petrolului”, care analizează implicațiile prețurilor mai mici susținute (rezultate din scăderea prețurilor petrolului) asupra sistemului energetic (50). Graficul de mai jos ilustrează previziunile rezultate pe termen lung privind prețul energiei electrice pentru fiecare dintre cele trei scenarii.

49

50

Figura 12

Figura 12

Curbele de previziune pe termen lung privind prețul energiei electrice (EUR/MWh)

Curbele de previziune pe termen lung privind prețul energiei electrice (EUR/MWh)

Image 12

Sursa:

Sursa:

| (129) | Figura ilustrează faptul că scenariul politicilor actuale implică prețuri viitoare ale energiei electrice ușor mai ridicate, în timp ce scenariul prețului scăzut al petrolului implică prețuri viitoare ale energiei electrice în mod substanțial mai scăzute față de scenariul central al noilor politici, cel utilizat în observațiile prezentate de Ungaria. |
| --- | --- |

(129)

Figura ilustrează faptul că scenariul politicilor actuale implică prețuri viitoare ale energiei electrice ușor mai ridicate, în timp ce scenariul prețului scăzut al petrolului implică prețuri viitoare ale energiei electrice în mod substanțial mai scăzute față de scenariul central al noilor politici, cel utilizat în observațiile prezentate de Ungaria.

| (130) | În plus față de previziunile din figura 12, studiul Candole compară, de asemenea, previziunea pe termen lung a prețului energiei electrice bazată pe scenariul prețului scăzut al petrolului prezentat în studiul PEM pe 2015 al AIE cu contractele futures tranzacționate (începând din februarie 2016) la bursele de energie electrică din Germania și Ungaria. Aceste curbe sunt prezentate în Figura 13 de mai jos.

  Figura 13


  Curbele de previziune pe termen lung privind prețul energiei electrice (EUR/MWh)













  Sursa: | Candole Partners. |
| --- | --- | --- |

(130)

În plus față de previziunile din figura 12, studiul Candole compară, de asemenea, previziunea pe termen lung a prețului energiei electrice bazată pe scenariul prețului scăzut al petrolului prezentat în studiul PEM pe 2015 al AIE cu contractele futures tranzacționate (începând din februarie 2016) la bursele de energie electrică din Germania și Ungaria. Aceste curbe sunt prezentate în Figura 13 de mai jos.

Figura 13

Figura 13

Curbele de previziune pe termen lung privind prețul energiei electrice (EUR/MWh)

Curbele de previziune pe termen lung privind prețul energiei electrice (EUR/MWh)

Image 13

Sursa:

Sursa:

| (131) | Cifrele arată că, până în 2022, anul până când vor putea fi tranzacționate contractele germano-austriece, prețurile contractelor futures ale Germaniei se vor situa sub previziunea prețurilor bazată pe scenariul prețului scăzut al petrolului prezentat în studiul PEM pe 2015 al AIE. Aceeași situație este valabilă în cazul contractelor futures tranzacționate la bursă din Ungaria, care pot fi tranzacționate până în 2019 (51). |
| --- | --- |

(131)

Cifrele arată că, până în 2022, anul până când vor putea fi tranzacționate contractele germano-austriece, prețurile contractelor futures ale Germaniei se vor situa sub previziunea prețurilor bazată pe scenariul prețului scăzut al petrolului prezentat în studiul PEM pe 2015 al AIE. Aceeași situație este valabilă în cazul contractelor futures tranzacționate la bursă din Ungaria, care pot fi tranzacționate până în 2019 (51).

51

| (132) | Pe baza acestor considerații, studiul Candole susține că, în conformitate cu previziunile pe termen lung privind prețul energiei electrice, astfel cum sunt prezentate în studiul economic, proiectul Paks II va înregistra pierderi chiar dacă ipotezele de exploatare din studiul economic sunt acceptate (52). |
| --- | --- |

(132)

Pe baza acestor considerații, studiul Candole susține că, în conformitate cu previziunile pe termen lung privind prețul energiei electrice, astfel cum sunt prezentate în studiul economic, proiectul Paks II va înregistra pierderi chiar dacă ipotezele de exploatare din studiul economic sunt acceptate (52).

52

Observațiile prezentate de EK

Observațiile prezentate de EK

| (133) | Observațiile prezentate de EK identifică posibile deficiențe în decizia Comisiei de inițiere a procedurii, precum și aspecte problematice în studiul economic al Ungariei. De asemenea, acestea subliniază anumite riscuri cu care s-ar confrunta proiectul. În cele din urmă, EK a prezentat studiul Felsmann ca o analiză cantitativă a viabilității Paks II. Studiul calculează valoarea actualizată netă a proiectului Paks II, prin utilizarea costurilor actuale de exploatare ale CN Paks și constată că, în majoritatea scenariilor avute în vedere, proiectul ar înregistra pierderi. |
| --- | --- |

(133)

Observațiile prezentate de EK identifică posibile deficiențe în decizia Comisiei de inițiere a procedurii, precum și aspecte problematice în studiul economic al Ungariei. De asemenea, acestea subliniază anumite riscuri cu care s-ar confrunta proiectul. În cele din urmă, EK a prezentat studiul Felsmann ca o analiză cantitativă a viabilității Paks II. Studiul calculează valoarea actualizată netă a proiectului Paks II, prin utilizarea costurilor actuale de exploatare ale CN Paks și constată că, în majoritatea scenariilor avute în vedere, proiectul ar înregistra pierderi.

| (134) | În ceea ce privește decizia de inițiere a procedurii, observațiile prezentate de EK subliniază că anumite elemente de cost au fost excluse din evaluarea prezentată în decizia de inițiere a procedurii sau nu au fost luate în considerare în totalitatea lor. De exemplu, se susține că nu este clar în ce măsură valoarea contractului IAPC a inclus costurile suplimentare potențiale ale securității nucleare, costurile legate de dezvoltarea rețelei impusă de integrarea în sistem a celor două noi reactoarele ale Paks II sau construirea unui sistem de răcire corespunzător. De asemenea, observațiile exprimă îndoieli cu privire la caracterul exact al costurilor legate de studiile preliminare, permise și comunicare. |
| --- | --- |

(134)

În ceea ce privește decizia de inițiere a procedurii, observațiile prezentate de EK subliniază că anumite elemente de cost au fost excluse din evaluarea prezentată în decizia de inițiere a procedurii sau nu au fost luate în considerare în totalitatea lor. De exemplu, se susține că nu este clar în ce măsură valoarea contractului IAPC a inclus costurile suplimentare potențiale ale securității nucleare, costurile legate de dezvoltarea rețelei impusă de integrarea în sistem a celor două noi reactoarele ale Paks II sau construirea unui sistem de răcire corespunzător. De asemenea, observațiile exprimă îndoieli cu privire la caracterul exact al costurilor legate de studiile preliminare, permise și comunicare.

| (135) | În plus, se susține că valoarea costurilor de 2,1-2,7 EUR/MWh pentru deșeuri și dezafectarea centralei poate fi subestimată, întrucât această cifră este de 4,5 EUR/MWh pentru CN Paks actuală. În plus, aceasta evidențiază, de asemenea, impactul negativ al proiectului pentru viitoarele bugete naționale, susținând că acesta că ar intra în conflict cu sistemul de contabilitate statistică și cu normele Uniunii în materie de creștere a datoriei (53). În cele din urmă, observația subliniază riscul de corupție, asociat în cea mai mare parte cu dimensiunea proiectului și cu avantajul de informare al furnizorului și proprietarului (54). |
| --- | --- |

(135)

În plus, se susține că valoarea costurilor de 2,1-2,7 EUR/MWh pentru deșeuri și dezafectarea centralei poate fi subestimată, întrucât această cifră este de 4,5 EUR/MWh pentru CN Paks actuală. În plus, aceasta evidențiază, de asemenea, impactul negativ al proiectului pentru viitoarele bugete naționale, susținând că acesta că ar intra în conflict cu sistemul de contabilitate statistică și cu normele Uniunii în materie de creștere a datoriei (53). În cele din urmă, observația subliniază riscul de corupție, asociat în cea mai mare parte cu dimensiunea proiectului și cu avantajul de informare al furnizorului și proprietarului (54).

53

54

| (136) | În ceea ce privește studiul economic pregătit de Ungaria, este pus sub semnul întrebării factorul de încărcare ridicat (92 %) utilizat în calcule, în special în timpul funcționării în paralel a CN Paks și Paks II pe perioadele de cerere scăzută, precum și perioada de valabilitate a previziunilor privind prețurile utilizate în cadrul studiului. |
| --- | --- |

(136)

În ceea ce privește studiul economic pregătit de Ungaria, este pus sub semnul întrebării factorul de încărcare ridicat (92 %) utilizat în calcule, în special în timpul funcționării în paralel a CN Paks și Paks II pe perioadele de cerere scăzută, precum și perioada de valabilitate a previziunilor privind prețurile utilizate în cadrul studiului.

| (137) | În ceea ce privește diversele tipuri de riscuri pentru proiect, observațiile prezentate de EK subliniază posibilul impact al întârzierilor proiectului și al depășirii costurilor, precum și necesitatea unor măsuri de sprijin de stat suplimentare pe perioada de desfășurare a proiectului. |
| --- | --- |

(137)

În ceea ce privește diversele tipuri de riscuri pentru proiect, observațiile prezentate de EK subliniază posibilul impact al întârzierilor proiectului și al depășirii costurilor, precum și necesitatea unor măsuri de sprijin de stat suplimentare pe perioada de desfășurare a proiectului.

| (138) | În susținerea acestor preocupări privind viabilitatea proiectului Paks II, observațiile prezentate de EK fac referire la studiul Felsmann. Acest studiu calculează valoarea actualizată netă a proiectului Paks II prin utilizarea costurilor de funcționare ale CN Paks actuale (incluzând o revizuire intermediară majoră pentru centrală) și o serie de cifre alternative (și anume, 75 %, 85 % și 92 %) pentru rata de utilizare cu unele previziuni privind prețul energiei electrice pe baza surselor internaționale puse la dispoziția publicului (de exemplu, Agenția pentru informații privind energia din SUA și Rețeaua națională a energiei electrice din Regatul Unit). Studiul constată că, în majoritatea scenariilor avute în vedere, proiectul ar genera pierderi, ceea ce implică existența ajutorului de stat. |
| --- | --- |

(138)

În susținerea acestor preocupări privind viabilitatea proiectului Paks II, observațiile prezentate de EK fac referire la studiul Felsmann. Acest studiu calculează valoarea actualizată netă a proiectului Paks II prin utilizarea costurilor de funcționare ale CN Paks actuale (incluzând o revizuire intermediară majoră pentru centrală) și o serie de cifre alternative (și anume, 75 %, 85 % și 92 %) pentru rata de utilizare cu unele previziuni privind prețul energiei electrice pe baza surselor internaționale puse la dispoziția publicului (de exemplu, Agenția pentru informații privind energia din SUA și Rețeaua națională a energiei electrice din Regatul Unit). Studiul constată că, în majoritatea scenariilor avute în vedere, proiectul ar genera pierderi, ceea ce implică existența ajutorului de stat.

Guvernul Austriei

Guvernul Austriei

| (139) | Austria susține că construirea și exploatarea centralelor nucleare nu este rentabilă, având în vedere toate costurile aferente, care trebuie să fie internalizate în temeiul principiului „poluatorul plătește”. Austria consideră că principiul MEIP nu este respectat în ceea ce privește investițiile realizate de Ungaria în Paks II. Austria susține că nu există nicio dovadă că studiile economice prezentate Comisiei de către Ungaria au fost efectuate cu diligența necesară sau că respectivele costuri luate în considerare pentru efectuarea calculelor conțin toate costurile posibile în temeiul principiului „poluatorul plătește”. |
| --- | --- |

(139)

Austria susține că construirea și exploatarea centralelor nucleare nu este rentabilă, având în vedere toate costurile aferente, care trebuie să fie internalizate în temeiul principiului „poluatorul plătește”. Austria consideră că principiul MEIP nu este respectat în ceea ce privește investițiile realizate de Ungaria în Paks II. Austria susține că nu există nicio dovadă că studiile economice prezentate Comisiei de către Ungaria au fost efectuate cu diligența necesară sau că respectivele costuri luate în considerare pentru efectuarea calculelor conțin toate costurile posibile în temeiul principiului „poluatorul plătește”.

| (140) | De asemenea, Austria susține că sunt întrunite celelalte condiții privind existența ajutorului de stat. |
| --- | --- |

(140)

De asemenea, Austria susține că sunt întrunite celelalte condiții privind existența ajutorului de stat.

Alte observații privind existența ajutorului de stat

Alte observații privind existența ajutorului de stat

| (141) | Paks II a susținut că decizia de inițiere a procedurii a utilizat în mod incorect o curbă de previziune privind prețul unic, în special luând în considerare perioada lungă de timp de desfășurare a proiectului. De asemenea, în unele dintre observațiile sale aceasta observă că Comisia nu a utilizat în mod corect costurile de funcționare și de întreținere („costuri de funcționare și de întreținere”) ale CN Paks actuale pentru a justifica costurile de funcționare și de întreținere pentru unitățile 5 și 6 echipate cu tehnologia generația III+. În plus, Paks II subliniază că, în timp ce decizia sa inițială de investiție a fost luată la momentul semnării contractului IAPC, un astfel de angajament a fost luat abia pentru etapa de elaborare a cheltuielilor, întrucât angajamentul final al Paks II în ceea ce privește cheltuielile pe perioada de construcție survine la un moment definit în viitor. Paks II afirmă că, până la acel moment în viitor, societatea poate decide, în cazul în care aspectele economice ale proiectului variază ca urmare a schimbărilor de pe piața externă, să nu realizeze progrese în ceea ce privește proiectul, însă această posibilitate este puțin probabilă. De asemenea, Paks II face trimitere la raportul pregătit de Rothschild & Co pentru guvernul maghiar („studiul Rothschild”) (55), care concluzionează că intervalul RIRE ar putea ajunge la 12 %, acesta fiind în mod semnificativ mai ridicat decât intervalul situat între 6,7-9 % menționat de Comisie în decizia de inițiere a procedurii. În cele din urmă, Paks II observă că WACC și intervalele RIRE calculate de Comisie se suprapun și, în consecință, se poate aștepta ca proiectul să ofere o remunerație adecvată. |
| --- | --- |

(141)

Paks II a susținut că decizia de inițiere a procedurii a utilizat în mod incorect o curbă de previziune privind prețul unic, în special luând în considerare perioada lungă de timp de desfășurare a proiectului. De asemenea, în unele dintre observațiile sale aceasta observă că Comisia nu a utilizat în mod corect costurile de funcționare și de întreținere („costuri de funcționare și de întreținere”) ale CN Paks actuale pentru a justifica costurile de funcționare și de întreținere pentru unitățile 5 și 6 echipate cu tehnologia generația III+. În plus, Paks II subliniază că, în timp ce decizia sa inițială de investiție a fost luată la momentul semnării contractului IAPC, un astfel de angajament a fost luat abia pentru etapa de elaborare a cheltuielilor, întrucât angajamentul final al Paks II în ceea ce privește cheltuielile pe perioada de construcție survine la un moment definit în viitor. Paks II afirmă că, până la acel moment în viitor, societatea poate decide, în cazul în care aspectele economice ale proiectului variază ca urmare a schimbărilor de pe piața externă, să nu realizeze progrese în ceea ce privește proiectul, însă această posibilitate este puțin probabilă. De asemenea, Paks II face trimitere la raportul pregătit de Rothschild & Co pentru guvernul maghiar („studiul Rothschild”) (55), care concluzionează că intervalul RIRE ar putea ajunge la 12 %, acesta fiind în mod semnificativ mai ridicat decât intervalul situat între 6,7-9 % menționat de Comisie în decizia de inițiere a procedurii. În cele din urmă, Paks II observă că WACC și intervalele RIRE calculate de Comisie se suprapun și, în consecință, se poate aștepta ca proiectul să ofere o remunerație adecvată.

55

| (142) | Grupul Enersense afirmă că formula pentru WACC utilizată de Comisie nu este corectă, în măsura în care Comisia a utilizat factori excesiv de prudenți în determinarea sa. În opinia sa, costul corespunzător al datoriei care ar trebui să fie aplicat elementului WACC al testului principiului MEIP este de 4,5 % înainte de impozitare sau de 3,6 % după impozitare, cu ajustări minore planificate de-a lungul timpului. Acesta susține că, întrucât furnizorul rus asigură aproximativ 80 % din finanțarea prețului contractual, randamentul investițiilor ar trebui să se bazeze pe un efect de levier de 80 % pentru a reflecta sursa fondurilor de investiții, în concordanță cu alte centrale nucleare. Grupul Enersense afirmă că, atunci când se ia în calcul un cost al capitalului propriu de 11 % și un cost al datoriei după impozitare de 3,6 % și se aplică o reducere de 80 % pe baza efectului de levier, WACC ar trebui să fie de 5,1 %. În plus, acesta susține că acesta va ajunge la 6,2 % în cazul în care a fost aplicată o reducere pe baza efectului de levier de 65 %. În concluzie, se constată că rentabilitatea investiției ar fi îmbunătățită în mod considerabil prin alegerea costurilor datoriei bazate pe piață și a efectului de pârghie. |
| --- | --- |

(142)

Grupul Enersense afirmă că formula pentru WACC utilizată de Comisie nu este corectă, în măsura în care Comisia a utilizat factori excesiv de prudenți în determinarea sa. În opinia sa, costul corespunzător al datoriei care ar trebui să fie aplicat elementului WACC al testului principiului MEIP este de 4,5 % înainte de impozitare sau de 3,6 % după impozitare, cu ajustări minore planificate de-a lungul timpului. Acesta susține că, întrucât furnizorul rus asigură aproximativ 80 % din finanțarea prețului contractual, randamentul investițiilor ar trebui să se bazeze pe un efect de levier de 80 % pentru a reflecta sursa fondurilor de investiții, în concordanță cu alte centrale nucleare. Grupul Enersense afirmă că, atunci când se ia în calcul un cost al capitalului propriu de 11 % și un cost al datoriei după impozitare de 3,6 % și se aplică o reducere de 80 % pe baza efectului de levier, WACC ar trebui să fie de 5,1 %. În plus, acesta susține că acesta va ajunge la 6,2 % în cazul în care a fost aplicată o reducere pe baza efectului de levier de 65 %. În concluzie, se constată că rentabilitatea investiției ar fi îmbunătățită în mod considerabil prin alegerea costurilor datoriei bazate pe piață și a efectului de pârghie.

| (143) | Au fost prezentate argumente suplimentare ale părților interesate conform cărora WACC este redus în mod semnificativ de îndată ce centrala este conectată la rețea, în timp ce valoarea întreprinderii crește. Prin urmare, părți ale centralei sau centrala în întregime ar putea fi vândute/vândută la un preț comparabil cu alte instalații nucleare aflate în funcțiune. Se susține că o astfel de flexibilitate în materie de investiții nu este reflectată în calculele Comisiei din decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(143)

Au fost prezentate argumente suplimentare ale părților interesate conform cărora WACC este redus în mod semnificativ de îndată ce centrala este conectată la rețea, în timp ce valoarea întreprinderii crește. Prin urmare, părți ale centralei sau centrala în întregime ar putea fi vândute/vândută la un preț comparabil cu alte instalații nucleare aflate în funcțiune. Se susține că o astfel de flexibilitate în materie de investiții nu este reflectată în calculele Comisiei din decizia de inițiere a procedurii.

| (144) | De asemenea, Comisia a primit observații cu privire la importanța evaluării pe deplin și a includerii costurilor de oportunitate ale excluderii tehnologiei nucleare din mixul energetic național în contextul unor modificări semnificative ale portofoliului existent al capacității de producere a energiei. Conform acestor observații, pe lângă modelele privind „randamentul investiției” sau „fluxul de numerar actualizat”, este important să se ia în considerare faptul că proiectul Paks II este o investiție semnificativă într-un sector existent care adaugă o valoare reală și nu numai o oportunitate de „investiție în portofoliu” sau o speculație pe termen scurt. Se susține astfel că aceste caracteristici ar trebui, de asemenea, să fie reflectate în calculele Comisiei în ceea ce privește viabilitatea proiectului. |
| --- | --- |

(144)

De asemenea, Comisia a primit observații cu privire la importanța evaluării pe deplin și a includerii costurilor de oportunitate ale excluderii tehnologiei nucleare din mixul energetic național în contextul unor modificări semnificative ale portofoliului existent al capacității de producere a energiei. Conform acestor observații, pe lângă modelele privind „randamentul investiției” sau „fluxul de numerar actualizat”, este important să se ia în considerare faptul că proiectul Paks II este o investiție semnificativă într-un sector existent care adaugă o valoare reală și nu numai o oportunitate de „investiție în portofoliu” sau o speculație pe termen scurt. Se susține astfel că aceste caracteristici ar trebui, de asemenea, să fie reflectate în calculele Comisiei în ceea ce privește viabilitatea proiectului.

| (145) | Mai multe observații fac referire la concluzia care se desprinde din studiul Rothschild conform căreia proiectul poate fi viabil exclusiv în condiții de piață, inclusiv în cazul în care acesta este susținut de ipoteze foarte pesimiste. De asemenea, unele observații susțin că principalele ipoteze în ceea ce privește prețurile la termen ale energiei electrice sunt destul de moderate și că se preconizează ca prețurile respective să crească după 2025. Pe această bază, Paks II nu ar beneficia de un avantaj. |
| --- | --- |

(145)

Mai multe observații fac referire la concluzia care se desprinde din studiul Rothschild conform căreia proiectul poate fi viabil exclusiv în condiții de piață, inclusiv în cazul în care acesta este susținut de ipoteze foarte pesimiste. De asemenea, unele observații susțin că principalele ipoteze în ceea ce privește prețurile la termen ale energiei electrice sunt destul de moderate și că se preconizează ca prețurile respective să crească după 2025. Pe această bază, Paks II nu ar beneficia de un avantaj.

| (146) | Conform anumitor observații, faptul că proiectul este desfășurat prin intermediul unui contract IAPC încheiat „la cheie” l-ar face atractiv pentru orice investitor în economia de piață, prin urmare, Ungaria ar investi, de asemenea, în condiții bazate pe piață. |
| --- | --- |

(146)

Conform anumitor observații, faptul că proiectul este desfășurat prin intermediul unui contract IAPC încheiat „la cheie” l-ar face atractiv pentru orice investitor în economia de piață, prin urmare, Ungaria ar investi, de asemenea, în condiții bazate pe piață.

4.2.   OBSERVAȚII PRIVIND POSIBILA COMPATIBILITATE A MĂSURII CU PIAȚA INTERNĂ

OBSERVAȚII PRIVIND POSIBILA COMPATIBILITATE A MĂSURII CU PIAȚA INTERNĂ

4.2.1.   OBSERVAȚII PRIVIND OBIECTIVUL DE INTERES COMUN

| (147) | Austria, IG Windkraft, Oekostorm AG și alte părți terțe interesate susțin că subvenționarea etapei de construire și de exploatare a centralelor nucleare noi nu este prevăzută, în temeiul principiilor stabilite la articolul 107 alineatul (3) din TFUE, ca fiind compatibilă cu piața internă. Energia nucleară nu ar reprezenta o tehnologie durabilă, nouă sau inovatoare pentru producerea de energie electrică, care ar putea contribui la atingerea unui obiectiv al Uniunii de a crește proporția producerii de energie electrică prin tehnologii regenerabile. Prin urmare, proiectul nu ar trebui să poată beneficia de sprijin temporar până când acesta atinge maturitatea pieței. |
| --- | --- |

(147)

Austria, IG Windkraft, Oekostorm AG și alte părți terțe interesate susțin că subvenționarea etapei de construire și de exploatare a centralelor nucleare noi nu este prevăzută, în temeiul principiilor stabilite la articolul 107 alineatul (3) din TFUE, ca fiind compatibilă cu piața internă. Energia nucleară nu ar reprezenta o tehnologie durabilă, nouă sau inovatoare pentru producerea de energie electrică, care ar putea contribui la atingerea unui obiectiv al Uniunii de a crește proporția producerii de energie electrică prin tehnologii regenerabile. Prin urmare, proiectul nu ar trebui să poată beneficia de sprijin temporar până când acesta atinge maturitatea pieței.

| (148) | Austria susține că articolul 2 litera (c) și articolul 40 din Tratatul Euratom nu permit ca promovarea de noi investiții în sectorul nuclear să fie considerată un obiectiv de interes comun ca urmare a faptului că niciun interes comun, în sensul articolului 107 alineatul (3) din TFUE, nu poate fi interpretat pe baza Tratatului Euratom. În plus, un astfel de obiectiv ar fi în conflict cu alte obiective ale Uniunii în temeiul TFUE, și anume principiul precauției în temeiul articolului 191 și principiul durabilității prevăzut în programul Orizont 2020 (56). |
| --- | --- |

(148)

Austria susține că articolul 2 litera (c) și articolul 40 din Tratatul Euratom nu permit ca promovarea de noi investiții în sectorul nuclear să fie considerată un obiectiv de interes comun ca urmare a faptului că niciun interes comun, în sensul articolului 107 alineatul (3) din TFUE, nu poate fi interpretat pe baza Tratatului Euratom. În plus, un astfel de obiectiv ar fi în conflict cu alte obiective ale Uniunii în temeiul TFUE, și anume principiul precauției în temeiul articolului 191 și principiul durabilității prevăzut în programul Orizont 2020 (56).

56

| (149) | Conform mai multor observații, proiectul ar contribui la obiectivele la nivel european de utilizare a instalațiilor nucleare, precum și la cercetarea în domeniul nuclear care sunt recunoscute, de asemenea, prin Tratatul Euratom. |
| --- | --- |

(149)

Conform mai multor observații, proiectul ar contribui la obiectivele la nivel european de utilizare a instalațiilor nucleare, precum și la cercetarea în domeniul nuclear care sunt recunoscute, de asemenea, prin Tratatul Euratom.

| (150) | Numeroase observații susțin că faptul că energia nucleară ar reprezenta o sursă de energie nepoluantă, cu emisii scăzute de dioxid de carbon, ar trebui să fie recunoscut de Comisie ca fiind un obiectiv comun al Uniunii care justifică investițiile. |
| --- | --- |

(150)

Numeroase observații susțin că faptul că energia nucleară ar reprezenta o sursă de energie nepoluantă, cu emisii scăzute de dioxid de carbon, ar trebui să fie recunoscut de Comisie ca fiind un obiectiv comun al Uniunii care justifică investițiile.

| (151) | Unele dintre observații fac referire la articolul 194 alineatul (2) din TFUE, care permite statelor membre să își stabilească mixul energetic. Observațiile subliniază faptul că mixul energetic prevăzut al Ungariei reprezintă o parte a strategiei sale naționale în domeniul energiei și urmează abordarea „energie nucleară-energie pe bază de cărbune-energie din surse regenerabile”. Astfel, investiția ar putea fi justificată. |
| --- | --- |

(151)

Unele dintre observații fac referire la articolul 194 alineatul (2) din TFUE, care permite statelor membre să își stabilească mixul energetic. Observațiile subliniază faptul că mixul energetic prevăzut al Ungariei reprezintă o parte a strategiei sale naționale în domeniul energiei și urmează abordarea „energie nucleară-energie pe bază de cărbune-energie din surse regenerabile”. Astfel, investiția ar putea fi justificată.

| (152) | De asemenea, Comisia a primit observații care subliniază că energia nucleară furnizează o sursă de energie sigură, fiabilă și pe termen lung în mixul energetic al Uniunii. Observațiile respective au precizat că energia electrică produsă din surse nucleare, în general la niveluri ridicate ale capacității (între 85 % și 90 %), pot contribui în mod semnificativ la securitatea aprovizionării pe termen lung. Alte părți interesate au susținut că, având în vedere deficitul semnificativ în viitoarea capacitate instalată, care se preconizează că va apărea până în 2030 odată cu eliminarea treptată a unităților existente în cadrul CN Paks și având în vedere dependența de importurile de energie electrică, proiectul ar putea constitui o opțiune ideală pentru a asigura securitatea aprovizionării cu energie pentru Ungaria și a reduce dependența de combustibil. |
| --- | --- |

(152)

De asemenea, Comisia a primit observații care subliniază că energia nucleară furnizează o sursă de energie sigură, fiabilă și pe termen lung în mixul energetic al Uniunii. Observațiile respective au precizat că energia electrică produsă din surse nucleare, în general la niveluri ridicate ale capacității (între 85 % și 90 %), pot contribui în mod semnificativ la securitatea aprovizionării pe termen lung. Alte părți interesate au susținut că, având în vedere deficitul semnificativ în viitoarea capacitate instalată, care se preconizează că va apărea până în 2030 odată cu eliminarea treptată a unităților existente în cadrul CN Paks și având în vedere dependența de importurile de energie electrică, proiectul ar putea constitui o opțiune ideală pentru a asigura securitatea aprovizionării cu energie pentru Ungaria și a reduce dependența de combustibil.

| (153) | Au fost prezentate Comisiei argumente conform cărora finalizarea proiectului ar contribui la creșterea economică în regiune, în special prin crearea de locuri de muncă. În plus, anumite observații arată că există o oportunitate semnificativă pentru întreprinderile din Uniune, indiferent de dimensiune, de a participa la finalizarea proiectului, stimulând astfel lanțul de aprovizionare. Observațiile respective indică faptul că o astfel de creștere prevăzută reprezintă un interes comun care ar putea justifica finalizarea proiectului. |
| --- | --- |

(153)

Au fost prezentate Comisiei argumente conform cărora finalizarea proiectului ar contribui la creșterea economică în regiune, în special prin crearea de locuri de muncă. În plus, anumite observații arată că există o oportunitate semnificativă pentru întreprinderile din Uniune, indiferent de dimensiune, de a participa la finalizarea proiectului, stimulând astfel lanțul de aprovizionare. Observațiile respective indică faptul că o astfel de creștere prevăzută reprezintă un interes comun care ar putea justifica finalizarea proiectului.

4.2.2.   OBSERVAȚII ÎN CEEA CE PRIVEȘTE CARACTERUL ADECVAT AL MĂSURII

| (154) | IG Windkraft și Energiaklub susțin că măsura nu este adecvată, având în vedere costurile proiectului atunci când sunt comparate cu posibilele alternative care ar viza deficitul viitoarei capacități instalate a energiei electrice. O valoare similară a subvenției ar putea genera o cantitate anuală mult mai ridicată de energie electrică atunci când ar fi investită în alte surse de energie electrică, cum ar fi tehnologiile regenerabile. |
| --- | --- |

(154)

IG Windkraft și Energiaklub susțin că măsura nu este adecvată, având în vedere costurile proiectului atunci când sunt comparate cu posibilele alternative care ar viza deficitul viitoarei capacități instalate a energiei electrice. O valoare similară a subvenției ar putea genera o cantitate anuală mult mai ridicată de energie electrică atunci când ar fi investită în alte surse de energie electrică, cum ar fi tehnologiile regenerabile.

4.2.3.   OBSERVAȚII ÎN CEEA CE PRIVEȘTE CARACTERUL NECESAR AL MĂSURII ȘI EFECTUL DE STIMULARE

| (155) | Austria susține că Comisia a definit în mod incorect piața relevantă pentru a evalua dacă există posibilitatea existenței unei disfuncționalități a pieței, și anume piața energiei nucleare din Ungaria. Austria susține că piața relevantă corectă ar fi piața internă liberalizată a energiei electrice a Uniunii. De asemenea, Austria susține că nu există nicio disfuncționalitate a pieței în ceea ce privește producerea și furnizarea de energie electrică pe piața internă a energiei electrice. Dimpotrivă, prețurile energiei electrice ar fi în scădere, datorată, în parte, capacităților suficiente de producere a energiei. În plus, Ungaria este bine interconectată la rețelele din statele membre învecinate. |
| --- | --- |

(155)

Austria susține că Comisia a definit în mod incorect piața relevantă pentru a evalua dacă există posibilitatea existenței unei disfuncționalități a pieței, și anume piața energiei nucleare din Ungaria. Austria susține că piața relevantă corectă ar fi piața internă liberalizată a energiei electrice a Uniunii. De asemenea, Austria susține că nu există nicio disfuncționalitate a pieței în ceea ce privește producerea și furnizarea de energie electrică pe piața internă a energiei electrice. Dimpotrivă, prețurile energiei electrice ar fi în scădere, datorată, în parte, capacităților suficiente de producere a energiei. În plus, Ungaria este bine interconectată la rețelele din statele membre învecinate.

| (156) | Austria și IG Windkraft susțin că, în cazul în care Ungaria s-ar confrunta cu o problemă legată de securitatea aprovizionării, centralele nucleare pot să nu fie o modalitate adecvată pentru a aborda acest aspect. Acestea susțin că sursele de energie mai ecologice, mai flexibile și mai puțin costisitoare din unitățile mici și descentralizate pot fi mai adecvate. De asemenea, Austria susține că centralele nucleare sunt sensibile la valurile de căldură din cauza cerințelor de răcire și că statele membre sunt aproape 100 % dependente de importurile de uraniu. |
| --- | --- |

(156)

Austria și IG Windkraft susțin că, în cazul în care Ungaria s-ar confrunta cu o problemă legată de securitatea aprovizionării, centralele nucleare pot să nu fie o modalitate adecvată pentru a aborda acest aspect. Acestea susțin că sursele de energie mai ecologice, mai flexibile și mai puțin costisitoare din unitățile mici și descentralizate pot fi mai adecvate. De asemenea, Austria susține că centralele nucleare sunt sensibile la valurile de căldură din cauza cerințelor de răcire și că statele membre sunt aproape 100 % dependente de importurile de uraniu.

| (157) | Părțile terțe au afirmat, de asemenea, că piața în sine ar asigura construirea unor noi capacități de producție în sectorul de producere a energiei electrice. Faptul că Ungaria este dependentă de importurile de energie electrică nu ar constitui o disfuncționalitate a pieței, în special nu o disfuncționalitate care ar fi soluționată de o nouă centrală nucleară. Observațiile formulate indică faptul că importurile de energie electrică mai ieftină din alte state membre sunt un efect normal și acceptabil al unei piețe funcționale și nu o disfuncționalitate a pieței. Acest lucru indică pur și simplu capacitatea de a cumpăra mărfuri la cel mai mic preț de pe piață. Conform observațiilor primite, prețurile energiei sunt stabilite de numeroși factori, printre care prețul mărfurilor, cererea și oferta. În Europa, în special, scăderea prețurilor energiei electrice ar fi o reacție la producerea de energie pe o perioadă lungă de timp peste capacitățile disponibile. Întrucât acest lucru ar putea fi considerat drept o reacție la funcționarea eficientă a pieței, nu se poate susține că scăderea prețurilor energiei de pe piață ca urmare a importurilor ar reprezenta o disfuncționalitate a pieței ca o justificare pentru construirea de noi centrale nucleare. |
| --- | --- |

(157)

Părțile terțe au afirmat, de asemenea, că piața în sine ar asigura construirea unor noi capacități de producție în sectorul de producere a energiei electrice. Faptul că Ungaria este dependentă de importurile de energie electrică nu ar constitui o disfuncționalitate a pieței, în special nu o disfuncționalitate care ar fi soluționată de o nouă centrală nucleară. Observațiile formulate indică faptul că importurile de energie electrică mai ieftină din alte state membre sunt un efect normal și acceptabil al unei piețe funcționale și nu o disfuncționalitate a pieței. Acest lucru indică pur și simplu capacitatea de a cumpăra mărfuri la cel mai mic preț de pe piață. Conform observațiilor primite, prețurile energiei sunt stabilite de numeroși factori, printre care prețul mărfurilor, cererea și oferta. În Europa, în special, scăderea prețurilor energiei electrice ar fi o reacție la producerea de energie pe o perioadă lungă de timp peste capacitățile disponibile. Întrucât acest lucru ar putea fi considerat drept o reacție la funcționarea eficientă a pieței, nu se poate susține că scăderea prețurilor energiei de pe piață ca urmare a importurilor ar reprezenta o disfuncționalitate a pieței ca o justificare pentru construirea de noi centrale nucleare.

| (158) | Conform observațiilor primite, chiar și în cazul în care ar exista o disfuncționalitate a pieței în sectorul de producere a energiei electrice, Ungaria ar trebui să aibă în vedere mai multe opțiuni într-un mod transparent și nediscriminatoriu. |
| --- | --- |

(158)

Conform observațiilor primite, chiar și în cazul în care ar exista o disfuncționalitate a pieței în sectorul de producere a energiei electrice, Ungaria ar trebui să aibă în vedere mai multe opțiuni într-un mod transparent și nediscriminatoriu.

| (159) | Alte observații sugerează că, în pofida faptului că provocările pentru investițiile în energia nucleară, inclusiv investițiile inițiale importante de capital și nevoia de sprijin public și politic, sunt bine cunoscute, recunoașterea acestor dificultăți nu este echivalentă cu stabilirea faptului că dezvoltarea energiei nucleare este asociată cu o disfuncționalitate a pieței. Aceleași observații evidențiază faptul că, deși Comisia a concluzionat că există o disfuncționalitate a pieței în cazul Hinkley Point C, nu ar trebui să se presupună că toate investițiile nucleare ar putea fi realizate numai cu ajutorul sistemelor de subvenții sau că există motive să se presupună disfuncționalitatea pieței energiei nucleare. |
| --- | --- |

(159)

Alte observații sugerează că, în pofida faptului că provocările pentru investițiile în energia nucleară, inclusiv investițiile inițiale importante de capital și nevoia de sprijin public și politic, sunt bine cunoscute, recunoașterea acestor dificultăți nu este echivalentă cu stabilirea faptului că dezvoltarea energiei nucleare este asociată cu o disfuncționalitate a pieței. Aceleași observații evidențiază faptul că, deși Comisia a concluzionat că există o disfuncționalitate a pieței în cazul Hinkley Point C, nu ar trebui să se presupună că toate investițiile nucleare ar putea fi realizate numai cu ajutorul sistemelor de subvenții sau că există motive să se presupună disfuncționalitatea pieței energiei nucleare.

4.2.4.   OBSERVAȚII ÎN CEEA CE PRIVEȘTE PROPORȚIONALITATEA MĂSURII

| (160) | Austria a susținut că ajutorul de stat trebuie să fie limitat întotdeauna la suma minimă necesară. În această situație, în cazul în care construcția proiectului propus se efectuează fără o procedură de ofertare, nu s-ar putea stabili dacă costurile totale ale proiectului ar fi limitate la suma minimă necesară. |
| --- | --- |

(160)

Austria a susținut că ajutorul de stat trebuie să fie limitat întotdeauna la suma minimă necesară. În această situație, în cazul în care construcția proiectului propus se efectuează fără o procedură de ofertare, nu s-ar putea stabili dacă costurile totale ale proiectului ar fi limitate la suma minimă necesară.

| (161) | Energiaklub susține că autoritățile maghiare nu au examinat nivelul minim al sprijinului financiar care ar asigura realizarea proiectului. În schimb, autoritățile maghiare au încercat să finanțeze proiectul în întregime, cu posibilitatea, de asemenea, de a include costurile de funcționare. De asemenea, Energiaklub subliniază că, în conformitate cu calculele furnizate de Ungaria, ajutorul de stat nu ar fi limitat numai la punerea în aplicare a investițiilor, ci ar fi acordat, de asemenea, funcționării proiectului, ceea ce ar putea supracompensa Paks II. |
| --- | --- |

(161)

Energiaklub susține că autoritățile maghiare nu au examinat nivelul minim al sprijinului financiar care ar asigura realizarea proiectului. În schimb, autoritățile maghiare au încercat să finanțeze proiectul în întregime, cu posibilitatea, de asemenea, de a include costurile de funcționare. De asemenea, Energiaklub subliniază că, în conformitate cu calculele furnizate de Ungaria, ajutorul de stat nu ar fi limitat numai la punerea în aplicare a investițiilor, ci ar fi acordat, de asemenea, funcționării proiectului, ceea ce ar putea supracompensa Paks II.

4.2.5.   OBSERVAȚII ÎN CEEA CE PRIVEȘTE EFECTUL MĂSURII ASUPRA PIEȚEI INTERNE

| (162) | Austria susține că ajutorul de stat acordat pentru o tehnologie care, în sine, nu este profitabilă în cadrul pieței interne liberalizate a energiei electrice conduce la denaturări excesive ale concurenței. În plus, acesta poate împiedica participanții la piață noi, sustenabili și mai eficienți din punct de vedere al costurilor să intre pe piață sau poate forța respectivii participanți la piață să iasă de pe piață. Austria susține că centralele nucleare sunt utilizate pentru a acoperi capacitatea ridicată a sarcinii de bază și că această capacitate are prioritate atunci când este conectată la o rețea, întrucât centralele nucleare își pot varia numai ușor capacitățile. Deși au costuri ridicate de construcție și de dezafectare, acestea au costuri scăzute de funcționare, ceea ce le permite să aibă acces la ordinea de merit. |
| --- | --- |

(162)

Austria susține că ajutorul de stat acordat pentru o tehnologie care, în sine, nu este profitabilă în cadrul pieței interne liberalizate a energiei electrice conduce la denaturări excesive ale concurenței. În plus, acesta poate împiedica participanții la piață noi, sustenabili și mai eficienți din punct de vedere al costurilor să intre pe piață sau poate forța respectivii participanți la piață să iasă de pe piață. Austria susține că centralele nucleare sunt utilizate pentru a acoperi capacitatea ridicată a sarcinii de bază și că această capacitate are prioritate atunci când este conectată la o rețea, întrucât centralele nucleare își pot varia numai ușor capacitățile. Deși au costuri ridicate de construcție și de dezafectare, acestea au costuri scăzute de funcționare, ceea ce le permite să aibă acces la ordinea de merit.

| (163) | Autoritățile austriece și IG Windkraft susțin că construirea unor noi centrale nucleare va crea o putere semnificativă pe piață pentru operatorii de centrale electrice de pe amplasamentul centralei Paks prin creșterea concentrării pieței și, eventual, prin conducerea la utilizarea în mod abuziv a unei poziții dominante în sensul articolului 102 din TFUE. |
| --- | --- |

(163)

Autoritățile austriece și IG Windkraft susțin că construirea unor noi centrale nucleare va crea o putere semnificativă pe piață pentru operatorii de centrale electrice de pe amplasamentul centralei Paks prin creșterea concentrării pieței și, eventual, prin conducerea la utilizarea în mod abuziv a unei poziții dominante în sensul articolului 102 din TFUE.

| (164) | MVM Group și Paks II susțin că, în urma vânzării către stat a 100 % din acțiunile Paks II de către MVM Group, cele două societăți au devenit complet independente una față de alta. Acestea subliniază că MVM Group nu are control, în mod direct sau în alt mod, asupra gestionării și funcționării Paks II. De asemenea, acestea evidențiază faptul că MVM Group și Paks II sunt două societăți separate de producere a energiei electrice, la fel ca în cazul oricăror alți concurenți, și nu există niciun motiv să se presupună niciun fel de coordonare sau activități desfășurate în comun sau că cele două societăți vor fuziona. De asemenea, MVM Group susține că propria strategie include posibile investiții care pot concura cu Paks II în viitor. |
| --- | --- |

(164)

MVM Group și Paks II susțin că, în urma vânzării către stat a 100 % din acțiunile Paks II de către MVM Group, cele două societăți au devenit complet independente una față de alta. Acestea subliniază că MVM Group nu are control, în mod direct sau în alt mod, asupra gestionării și funcționării Paks II. De asemenea, acestea evidențiază faptul că MVM Group și Paks II sunt două societăți separate de producere a energiei electrice, la fel ca în cazul oricăror alți concurenți, și nu există niciun motiv să se presupună niciun fel de coordonare sau activități desfășurate în comun sau că cele două societăți vor fuziona. De asemenea, MVM Group susține că propria strategie include posibile investiții care pot concura cu Paks II în viitor.

| (165) | Paks II susține că proiectul este destinat să constituie capacitatea de înlocuire pentru cele patru unități ale CN Paks. Se preconizează că unitățile actuale vor fi eliminate treptat până la mijlocul anilor 2030, în timp ce noile unități 5 și 6 (proiectul Paks II) nu vor fi funcționale până la mijlocul anilor 2020. Paks II susține că, prin urmare, evaluarea cotelor de piață și afirmațiile privind poziția dominantă sunt nefondate și nu pot fi luate în considerare în acest moment. |
| --- | --- |

(165)

Paks II susține că proiectul este destinat să constituie capacitatea de înlocuire pentru cele patru unități ale CN Paks. Se preconizează că unitățile actuale vor fi eliminate treptat până la mijlocul anilor 2030, în timp ce noile unități 5 și 6 (proiectul Paks II) nu vor fi funcționale până la mijlocul anilor 2020. Paks II susține că, prin urmare, evaluarea cotelor de piață și afirmațiile privind poziția dominantă sunt nefondate și nu pot fi luate în considerare în acest moment.

| (166) | Mai multe părți interesate au subliniat că piața energiei care trebuie examinată ar fi mai mare decât teritoriul individual al statului în cazul în care există mai mulți concurenți internaționali, având în vedere numărul mare de importuri de energie electrică ale Ungariei și nivelul de interconexiune foarte bun al țării cu țările învecinate. |
| --- | --- |

(166)

Mai multe părți interesate au subliniat că piața energiei care trebuie examinată ar fi mai mare decât teritoriul individual al statului în cazul în care există mai mulți concurenți internaționali, având în vedere numărul mare de importuri de energie electrică ale Ungariei și nivelul de interconexiune foarte bun al țării cu țările învecinate.

| (167) | Unele părți au susținut în mod explicit că proiectul ar putea avea un posibil efect de scădere asupra piețelor regionale ale energiei electrice, cum ar fi Germania, unde se preconizează că prețul anual al energiei electrice produse la sarcină de bază ar scădea cu până la 0,6 % până în 2025, cu până la 1,1 % până în 2030 și cu până la 1,2 % până în 2040. În același timp, unele părți susțin, de asemenea, că instalațiile pe bază de energie din surse regenerabile din Germania ar câștiga venituri mai mici din cauza noilor reactoare ale Paks II și că sarcina pentru contribuabili de a finanța schemele de ajutoare germane pentru energia din surse regenerabile ar crește, în timp ce furnizorii de energie electrică produsă pe baza combustibililor fosili s-ar putea aștepta la economii de până la 1,02 % până în anul 2030. |
| --- | --- |

(167)

Unele părți au susținut în mod explicit că proiectul ar putea avea un posibil efect de scădere asupra piețelor regionale ale energiei electrice, cum ar fi Germania, unde se preconizează că prețul anual al energiei electrice produse la sarcină de bază ar scădea cu până la 0,6 % până în 2025, cu până la 1,1 % până în 2030 și cu până la 1,2 % până în 2040. În același timp, unele părți susțin, de asemenea, că instalațiile pe bază de energie din surse regenerabile din Germania ar câștiga venituri mai mici din cauza noilor reactoare ale Paks II și că sarcina pentru contribuabili de a finanța schemele de ajutoare germane pentru energia din surse regenerabile ar crește, în timp ce furnizorii de energie electrică produsă pe baza combustibililor fosili s-ar putea aștepta la economii de până la 1,02 % până în anul 2030.

4.3.   OBSERVAȚII SUPLIMENTARE PREZENTATE DE PĂRȚILE INTERESATE

OBSERVAȚII SUPLIMENTARE PREZENTATE DE PĂRȚILE INTERESATE

| (168) | Mai multe observații subliniază că detaliile proiectului nu au fost comunicate în totalitate publicului din Ungaria. De asemenea, acestea susțin că decizia privind Paks II este nejustificată din punct de vedere tehnic, întrucât nu au fost efectuate anchete pregătitoare cu privire la modul în care o investiție în măsuri de eficiență energetică și în energie din surse regenerabile la aceeași scară ar contribui la securitatea aprovizionării. Prin urmare, observatorii respectivi subliniază că, având în vedere lipsa de implicare profesională și a publicului larg, proiectul nu ar trebui să continue. |
| --- | --- |

(168)

Mai multe observații subliniază că detaliile proiectului nu au fost comunicate în totalitate publicului din Ungaria. De asemenea, acestea susțin că decizia privind Paks II este nejustificată din punct de vedere tehnic, întrucât nu au fost efectuate anchete pregătitoare cu privire la modul în care o investiție în măsuri de eficiență energetică și în energie din surse regenerabile la aceeași scară ar contribui la securitatea aprovizionării. Prin urmare, observatorii respectivi subliniază că, având în vedere lipsa de implicare profesională și a publicului larg, proiectul nu ar trebui să continue.

| (169) | Anumite observații fac referire la pericolul potențial al unei centrale nucleare. În unele observații se exprimă preocupări cu privire la capacitatea Ungariei și a Paks II de a face față incidentelor de securitate nucleară, inclusiv eliminarea în condiții de siguranță a deșeurilor nucleare. |
| --- | --- |

(169)

Anumite observații fac referire la pericolul potențial al unei centrale nucleare. În unele observații se exprimă preocupări cu privire la capacitatea Ungariei și a Paks II de a face față incidentelor de securitate nucleară, inclusiv eliminarea în condiții de siguranță a deșeurilor nucleare.

| (170) | Unele observații au subliniat absența unui proceduri de licitație în desemnarea constructorului care se va ocupa de noile unități de producere a energiei, ceea ce, în opinia lor, ar fi în contradicție cu dispozițiile legislației Uniunii. În plus, deputatul în Parlamentul European, domnul Jávor, susține că presupusele încălcări ale normelor Uniunii în materie de achiziții publice sunt inerente și legate intrinsec de măsură, întrucât, consideră acesta, Rusia nu ar fi acordat un împrumut Ungariei pentru proiectul Paks II fără a asigura investiția pentru Rosatom, ceea ce ar permite evitarea normelor Uniunii în materie de achiziții publice. Acesta concluzionează că evaluarea măsurii în care utilizarea împrumutului acordat de Rusia constituie un ajutor de stat ilegal nu ar putea fi separată de evitarea normelor în materie de achiziții publice, întrucât acestea sunt legate intrinsec, iar efectul acestora trebuie să fie evaluat împreună. |
| --- | --- |

(170)

Unele observații au subliniat absența unui proceduri de licitație în desemnarea constructorului care se va ocupa de noile unități de producere a energiei, ceea ce, în opinia lor, ar fi în contradicție cu dispozițiile legislației Uniunii. În plus, deputatul în Parlamentul European, domnul Jávor, susține că presupusele încălcări ale normelor Uniunii în materie de achiziții publice sunt inerente și legate intrinsec de măsură, întrucât, consideră acesta, Rusia nu ar fi acordat un împrumut Ungariei pentru proiectul Paks II fără a asigura investiția pentru Rosatom, ceea ce ar permite evitarea normelor Uniunii în materie de achiziții publice. Acesta concluzionează că evaluarea măsurii în care utilizarea împrumutului acordat de Rusia constituie un ajutor de stat ilegal nu ar putea fi separată de evitarea normelor în materie de achiziții publice, întrucât acestea sunt legate intrinsec, iar efectul acestora trebuie să fie evaluat împreună.

| (171) | Au fost formulate mai multe observații care contestă desfășurarea proiectului prin intermediul unui împrumut acordat de Rusia. Acestea susțin că proiectul ar promova dependența financiară și de combustibil, încălcând în același timp strategia de securitate energetică a UE prin împiedicarea actorilor de pe piața Uniunii să dezvolte o rețea și infrastructură energetică la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(171)

Au fost formulate mai multe observații care contestă desfășurarea proiectului prin intermediul unui împrumut acordat de Rusia. Acestea susțin că proiectul ar promova dependența financiară și de combustibil, încălcând în același timp strategia de securitate energetică a UE prin împiedicarea actorilor de pe piața Uniunii să dezvolte o rețea și infrastructură energetică la nivelul Uniunii.

| (172) | Unele părți interesate susțin că, în cazul în care Ungaria a decis că are nevoie de noi capacități de producere a energiei electrice pentru viitor, aceasta ar fi trebuit să respecte articolul 8 din Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului (57). În cazul de față, nu a existat o procedură de atribuire a contractelor sau o procedură echivalentă din punct de vedere al transparenței și al nediscriminării prin care să se prevadă noi capacități. Astfel, în opinia acestora, investiția pentru Paks II ar putea încălca legislația Uniunii. |
| --- | --- |

(172)

Unele părți interesate susțin că, în cazul în care Ungaria a decis că are nevoie de noi capacități de producere a energiei electrice pentru viitor, aceasta ar fi trebuit să respecte articolul 8 din Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului (57). În cazul de față, nu a existat o procedură de atribuire a contractelor sau o procedură echivalentă din punct de vedere al transparenței și al nediscriminării prin care să se prevadă noi capacități. Astfel, în opinia acestora, investiția pentru Paks II ar putea încălca legislația Uniunii.

57

| (173) | Unele părți susțin că ajutorul de stat nu este adecvat a fi utilizat în cazurile în care acesta ar scuti poluatorul de sarcina de a plăti costul poluării sale în spiritul Orientărilor comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (58). |
| --- | --- |

(173)

Unele părți susțin că ajutorul de stat nu este adecvat a fi utilizat în cazurile în care acesta ar scuti poluatorul de sarcina de a plăti costul poluării sale în spiritul Orientărilor comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (58).

58

4.4.   RĂSPUNSUL UNGARIEI LA OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE PĂRȚILE INTERESATE

RĂSPUNSUL UNGARIEI LA OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE PĂRȚILE INTERESATE

| (174) | La 8 aprilie 2016, Ungaria și-a prezentat răspunsul la observațiile părților terțe cu privire la decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de stat („răspunsul la observațiile părților terțe”). |
| --- | --- |

(174)

La 8 aprilie 2016, Ungaria și-a prezentat răspunsul la observațiile părților terțe cu privire la decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de stat („răspunsul la observațiile părților terțe”).

| (175) | În special, Ungaria își exprimă dezacordul ferm față de observațiile primite din partea Guvernului Austriei, a Greenpeace Energy, a Energiaklub și a deputatului în Parlamentul European, domnul Benedek Jávor, în care diferite părți terțe au susținut că costurile legate de reglementările privind siguranța și mediul, finanțarea prin îndatorare, asigurările, siguranța, depozitarea deșeurilor, dezafectarea, conexiunile de transmisie și investițiile privind renovarea energetică nu au fost incluse în analiza efectuată de Ungaria, afirmând că respectivele părți au fost informate în mod eronat și că afirmațiile acestora sunt neîntemeiate. |
| --- | --- |

(175)

În special, Ungaria își exprimă dezacordul ferm față de observațiile primite din partea Guvernului Austriei, a Greenpeace Energy, a Energiaklub și a deputatului în Parlamentul European, domnul Benedek Jávor, în care diferite părți terțe au susținut că costurile legate de reglementările privind siguranța și mediul, finanțarea prin îndatorare, asigurările, siguranța, depozitarea deșeurilor, dezafectarea, conexiunile de transmisie și investițiile privind renovarea energetică nu au fost incluse în analiza efectuată de Ungaria, afirmând că respectivele părți au fost informate în mod eronat și că afirmațiile acestora sunt neîntemeiate.

| (176) | Răspunsul include o contestare detaliată a observațiilor prezentate de domnul Benedek Jávor. În special, Ungaria subliniază următoarele:






  — | costurile tuturor investițiilor necesare legate de securitate sunt incluse în contractul privind IAPC; |
| --- | --- | --- |

(176)

Răspunsul include o contestare detaliată a observațiilor prezentate de domnul Benedek Jávor. În special, Ungaria subliniază următoarele:

—

costurile tuturor investițiilor necesare legate de securitate sunt incluse în contractul privind IAPC;

| — | alegerea sistemului de răcire directă este susținută de evaluarea impactului asupra mediului al proiectului; |
| --- | --- |

—

alegerea sistemului de răcire directă este susținută de evaluarea impactului asupra mediului al proiectului;

| — | cifrele privind costurile legate de gestionarea deșeurilor și dezafectare au fost calculate de Agenția de gestionare a deșeurilor radioactive pe baza Legii CXVI din 1996 privind energia atomică; |
| --- | --- |

—

cifrele privind costurile legate de gestionarea deșeurilor și dezafectare au fost calculate de Agenția de gestionare a deșeurilor radioactive pe baza Legii CXVI din 1996 privind energia atomică;

| — | costurile legate de conectarea la rețea pentru Paks II sunt incluse în analiza financiară a proiectului; |
| --- | --- |

—

costurile legate de conectarea la rețea pentru Paks II sunt incluse în analiza financiară a proiectului;

| — | nu va exista nicio reducere a funcționării CN Paks sau Paks II pe durata orelor de consum redus, întrucât Paks II ar trebui să înlocuiască capacitățile de producție mai vechi și existente care ar urma să fie eliminate treptat; |
| --- | --- |

—

nu va exista nicio reducere a funcționării CN Paks sau Paks II pe durata orelor de consum redus, întrucât Paks II ar trebui să înlocuiască capacitățile de producție mai vechi și existente care ar urma să fie eliminate treptat;

| — | fiind vorba despre o tehnologie modernă de generație III+, se poate presupune o rată relativ ridicată (90+ %) de utilizare pe parcursul duratei de viață a centralei Paks II; |
| --- | --- |

—

fiind vorba despre o tehnologie modernă de generație III+, se poate presupune o rată relativ ridicată (90+ %) de utilizare pe parcursul duratei de viață a centralei Paks II;

| — | perioada de exploatare de 60 de ani este acceptată pe scară largă la nivel internațional, aceasta reprezentând o ipoteză standard inclusiv pentru centralele de generația III inferioară; |
| --- | --- |

—

perioada de exploatare de 60 de ani este acceptată pe scară largă la nivel internațional, aceasta reprezentând o ipoteză standard inclusiv pentru centralele de generația III inferioară;

| — | proiectul este neutru sub aspectul TVA și, întrucât o mare parte din servicii vor fi furnizate de furnizori localizați în UE, prezumția/calcularea taxelor vamale este inexactă. |
| --- | --- |

—

proiectul este neutru sub aspectul TVA și, întrucât o mare parte din servicii vor fi furnizate de furnizori localizați în UE, prezumția/calcularea taxelor vamale este inexactă.

| (177) | Ungaria afirmă că a organizat ample analize ale sensibilității pentru a lua în considerare impactul ipotezelor și al variabilelor, cum ar fi durata de viață a centralei, costurile de funcționare și de întreținere, costurile de gestionare a deșeurilor și de dezafectare, factorii de încărcare, factorii macroeconomici precum cursul de schimb și inflația, diferitele scenarii privind prețul de piață, întârzierile etc. asupra argumentelor comerciale, iar această analiză a sensibilității ar sprijini pe deplin concluzia sa conform căreia măsura nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(177)

Ungaria afirmă că a organizat ample analize ale sensibilității pentru a lua în considerare impactul ipotezelor și al variabilelor, cum ar fi durata de viață a centralei, costurile de funcționare și de întreținere, costurile de gestionare a deșeurilor și de dezafectare, factorii de încărcare, factorii macroeconomici precum cursul de schimb și inflația, diferitele scenarii privind prețul de piață, întârzierile etc. asupra argumentelor comerciale, iar această analiză a sensibilității ar sprijini pe deplin concluzia sa conform căreia măsura nu constituie ajutor de stat.

| (178) | În ceea ce privește observațiile primite cu privire la posibila compatibilitate a măsurii, Ungaria reiterează o serie de argumente prezentate în legătură cu libertatea de alegere și diversificarea mixului energetic, necesitatea capacității de înlocuire, decarbonizare, crearea de locuri de muncă, accesibilitatea și presupusele efecte de multiplicare. |
| --- | --- |

(178)

În ceea ce privește observațiile primite cu privire la posibila compatibilitate a măsurii, Ungaria reiterează o serie de argumente prezentate în legătură cu libertatea de alegere și diversificarea mixului energetic, necesitatea capacității de înlocuire, decarbonizare, crearea de locuri de muncă, accesibilitatea și presupusele efecte de multiplicare.

| (179) | Ungaria susține că argumentul invocat de Guvernul Austriei, potrivit căruia obiectivul Tratatului Euratom privind „dezvoltarea energiei nucleare în Comunitate” este „deja atins și nu poate fi utilizat pentru a sprijini un interes comun în sensul articolului 107 alineatul (3) din TFUE ca urmare a numeroaselor centrale nucleare dezvoltate din punct de vedere tehnic care au fost construite în Europa”, este eronat. În opinia Ungariei, argumentul confundă obiectivul de dezvoltare a producției de energie nucleară cu conceptul de tehnologie, despre care nu se poate susține că este statică. Ungaria susține că Tratatul Euratom continuă să facă parte din acordul constituțional al Uniunii și nu a fost abrogat. În cele din urmă, Ungaria subliniază că Austria și Greenpeace nu au prezentat o jurisprudență care să sugereze că obiectivele de interes comun sunt în mod necesar restrânse sau limitate în timp. |
| --- | --- |

(179)

Ungaria susține că argumentul invocat de Guvernul Austriei, potrivit căruia obiectivul Tratatului Euratom privind „dezvoltarea energiei nucleare în Comunitate” este „deja atins și nu poate fi utilizat pentru a sprijini un interes comun în sensul articolului 107 alineatul (3) din TFUE ca urmare a numeroaselor centrale nucleare dezvoltate din punct de vedere tehnic care au fost construite în Europa”, este eronat. În opinia Ungariei, argumentul confundă obiectivul de dezvoltare a producției de energie nucleară cu conceptul de tehnologie, despre care nu se poate susține că este statică. Ungaria susține că Tratatul Euratom continuă să facă parte din acordul constituțional al Uniunii și nu a fost abrogat. În cele din urmă, Ungaria subliniază că Austria și Greenpeace nu au prezentat o jurisprudență care să sugereze că obiectivele de interes comun sunt în mod necesar restrânse sau limitate în timp.

| (180) | În ceea ce privește diversificarea mixului energetic, Ungaria respinge afirmațiile Austriei și Wind Energy Association cu privire la dependența de uraniu la nivelul întregii Uniuni și subliniază faptul că există o mare diversitate și disponibilitate a uraniului din surse semnificative neexploatate. De asemenea, aceasta susține că simplul fapt că o resursă este finită nu ar însemna că utilizarea acesteia este nesustenabilă și răspunde la observațiile formulate de economistul specializat în aspecte legate de energie, doamna Loreta Stankeviciute, în numele Agenției Internaționale a Energiei Atomice (AIEA) (59), care afirmă că „energia nucleară poate fi comparată în mod favorabil la nivelul mai multor indicatori de sustenabilitate”. |
| --- | --- |

(180)

În ceea ce privește diversificarea mixului energetic, Ungaria respinge afirmațiile Austriei și Wind Energy Association cu privire la dependența de uraniu la nivelul întregii Uniuni și subliniază faptul că există o mare diversitate și disponibilitate a uraniului din surse semnificative neexploatate. De asemenea, aceasta susține că simplul fapt că o resursă este finită nu ar însemna că utilizarea acesteia este nesustenabilă și răspunde la observațiile formulate de economistul specializat în aspecte legate de energie, doamna Loreta Stankeviciute, în numele Agenției Internaționale a Energiei Atomice (AIEA) (59), care afirmă că „energia nucleară poate fi comparată în mod favorabil la nivelul mai multor indicatori de sustenabilitate”.

59

| (181) | Ungaria subliniază faptul că unele dintre argumentele invocate în legătură cu necesitatea decarbonizării prin utilizarea unor surse de energie nucleară sunt valabile, întrucât tehnologiile regenerabile au costuri ridicate și sunt intermitente în funcție de tipul de producere a energiei. De asemenea, aceasta susține că tarifele fixe subvenționate pentru energia din surse regenerabile sunt incompatibile cu susținerea condițiilor pieței libere și citează Greenpeace, care a susținut că acordurile privind prețurile fixe de achiziție a energiei electrice ar fi mai puțin avantajoase în scenariile privind prețurile de piață mai scăzute, deși nu acesta este modul în care Paks II ar comercializa energia electrică. |
| --- | --- |

(181)

Ungaria subliniază faptul că unele dintre argumentele invocate în legătură cu necesitatea decarbonizării prin utilizarea unor surse de energie nucleară sunt valabile, întrucât tehnologiile regenerabile au costuri ridicate și sunt intermitente în funcție de tipul de producere a energiei. De asemenea, aceasta susține că tarifele fixe subvenționate pentru energia din surse regenerabile sunt incompatibile cu susținerea condițiilor pieței libere și citează Greenpeace, care a susținut că acordurile privind prețurile fixe de achiziție a energiei electrice ar fi mai puțin avantajoase în scenariile privind prețurile de piață mai scăzute, deși nu acesta este modul în care Paks II ar comercializa energia electrică.

| (182) | Ungaria evocă mai multe surse care susțin că măsura nu va denatura în mod nejustificat concurența și subliniază că Comisia nu a avut îndoieli în ceea ce privește compatibilitatea măsurii cu piața internă (astfel cum a sugerat Greenpeace), ci mai degrabă în ceea ce privește problema existenței unui ajutor. |
| --- | --- |

(182)

Ungaria evocă mai multe surse care susțin că măsura nu va denatura în mod nejustificat concurența și subliniază că Comisia nu a avut îndoieli în ceea ce privește compatibilitatea măsurii cu piața internă (astfel cum a sugerat Greenpeace), ci mai degrabă în ceea ce privește problema existenței unui ajutor.

| (183) | În același domeniu de aplicare (posibile denaturări ale concurenței), Ungaria contestă argumentele prezentate de Greenpeace potrivit cărora va fi pus în aplicare un tarif fix (similar celui din cazul Hinkley Point C), în scopul de a sprijini funcționarea Paks II pe termen lung. |
| --- | --- |

(183)

În același domeniu de aplicare (posibile denaturări ale concurenței), Ungaria contestă argumentele prezentate de Greenpeace potrivit cărora va fi pus în aplicare un tarif fix (similar celui din cazul Hinkley Point C), în scopul de a sprijini funcționarea Paks II pe termen lung.

| (184) | Ungaria contestă observațiile în care se susține că proiectul ar avea un efect de evicțiune asupra investițiilor în surse de energie regenerabile în Ungaria și în țările învecinate. Aceasta susține că strategia energetică națională include sursele de energie regenerabile, împreună cu energia nucleară, și că viitorul deficit al capacității instalate nu poate fi acoperit numai prin energia nucleară. Prin urmare, capacitățile suplimentare de energie nucleară nu ar împiedica dezvoltarea energiei din surse regenerabile. Ungaria constată că analiza pieței, inclusă ca parte a observațiilor Greenpeace prezentate de Energy Brainpool, presupune utilizarea energiei din surse regenerabile în conformitate cu obiectivul național al Ungariei privind energia din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(184)

Ungaria contestă observațiile în care se susține că proiectul ar avea un efect de evicțiune asupra investițiilor în surse de energie regenerabile în Ungaria și în țările învecinate. Aceasta susține că strategia energetică națională include sursele de energie regenerabile, împreună cu energia nucleară, și că viitorul deficit al capacității instalate nu poate fi acoperit numai prin energia nucleară. Prin urmare, capacitățile suplimentare de energie nucleară nu ar împiedica dezvoltarea energiei din surse regenerabile. Ungaria constată că analiza pieței, inclusă ca parte a observațiilor Greenpeace prezentate de Energy Brainpool, presupune utilizarea energiei din surse regenerabile în conformitate cu obiectivul național al Ungariei privind energia din surse regenerabile.

| (185) | Ungaria reiterează punctele de vedere prezentate de MVM Group, conform cărora nu se prevede nicio fuziune între MVM Group și Paks II și, prin urmare, nu va exista nicio concentrare a pieței. De asemenea, aceasta reiterează declarația MVM Group, conform căreia strategia de afaceri a MVM Group include posibile investiții care pot concura cu Paks II în viitor. |
| --- | --- |

(185)

Ungaria reiterează punctele de vedere prezentate de MVM Group, conform cărora nu se prevede nicio fuziune între MVM Group și Paks II și, prin urmare, nu va exista nicio concentrare a pieței. De asemenea, aceasta reiterează declarația MVM Group, conform căreia strategia de afaceri a MVM Group include posibile investiții care pot concura cu Paks II în viitor.

| (186) | De asemenea, Ungaria reiterează observațiile conform cărora piața care trebuie examinată ar trebui să fie interpretată în sens mai larg decât teritoriul Ungariei, ca urmare a nivelului ridicat de interconexiune. În acest context, efectul măsurii ar fi neglijabil. De asemenea, Ungaria contestă metodologia analizei efectuate de Energy Brainpool în numele Greenpeace în ceea ce privește potențialul impact al proiectului asupra piețelor regionale ale energiei electrice, cum ar fi, de exemplu, în Germania. Aceasta susține că abordarea utilizată implică o evaluare a impactului proiectului la nivel exclusiv intern, fără a avea în vedere rolul jucat de importurile de energie în Ungaria și fără a extrapola această abordare asupra Germaniei, pe baza presupunerii implicite că impactul asupra pieței energiei electrice a Germaniei ar fi același ca în cazul Ungariei. De asemenea, Ungaria afirmă că analiza prezintă deficiențe, în măsura în care aceasta presupune nivelul actual al capacității de interconexiune, ignorând în același timp interconexiunile suplimentare care fac parte din obiectivele Uniunii. |
| --- | --- |

(186)

De asemenea, Ungaria reiterează observațiile conform cărora piața care trebuie examinată ar trebui să fie interpretată în sens mai larg decât teritoriul Ungariei, ca urmare a nivelului ridicat de interconexiune. În acest context, efectul măsurii ar fi neglijabil. De asemenea, Ungaria contestă metodologia analizei efectuate de Energy Brainpool în numele Greenpeace în ceea ce privește potențialul impact al proiectului asupra piețelor regionale ale energiei electrice, cum ar fi, de exemplu, în Germania. Aceasta susține că abordarea utilizată implică o evaluare a impactului proiectului la nivel exclusiv intern, fără a avea în vedere rolul jucat de importurile de energie în Ungaria și fără a extrapola această abordare asupra Germaniei, pe baza presupunerii implicite că impactul asupra pieței energiei electrice a Germaniei ar fi același ca în cazul Ungariei. De asemenea, Ungaria afirmă că analiza prezintă deficiențe, în măsura în care aceasta presupune nivelul actual al capacității de interconexiune, ignorând în același timp interconexiunile suplimentare care fac parte din obiectivele Uniunii.

| (187) | În ceea ce privește observațiile care evidențiază probleme de securitate, Ungaria susține că există un nivel semnificativ de cunoștințe și expertiză în țară pe baza celor patru unități nucleare existente. De asemenea, aceasta remarcă faptul că Autoritatea pentru energie atomică a Ungariei (care emite licențe pentru instalațiile nucleare) este deja foarte familiarizată cu tehnologia VVER și a elaborat un program intern de formare cu o durată de doi ani cu privire la această tehnologie. Programul implică membri ai organismului de reglementare care dețin experiență practică și academică relevantă, asigurând formarea și perfecționarea noilor membri ai personalului cu privire la sarcinile și responsabilitățile pe care le vor îndeplini ca parte a autorității de reglementare. |
| --- | --- |

(187)

În ceea ce privește observațiile care evidențiază probleme de securitate, Ungaria susține că există un nivel semnificativ de cunoștințe și expertiză în țară pe baza celor patru unități nucleare existente. De asemenea, aceasta remarcă faptul că Autoritatea pentru energie atomică a Ungariei (care emite licențe pentru instalațiile nucleare) este deja foarte familiarizată cu tehnologia VVER și a elaborat un program intern de formare cu o durată de doi ani cu privire la această tehnologie. Programul implică membri ai organismului de reglementare care dețin experiență practică și academică relevantă, asigurând formarea și perfecționarea noilor membri ai personalului cu privire la sarcinile și responsabilitățile pe care le vor îndeplini ca parte a autorității de reglementare.

| (188) | În plus, Ungaria subliniază că atât autoritatea de mediu, cât și autoritatea de reglementare sunt independente una față de cealaltă, ceea ce asigură un cadru solid și obiectiv privind securitatea. De asemenea, Ungaria ia act de faptul că cerințele tehnice relevante ale proiectului în ceea ce privește securitatea nucleară au fost elaborate prin combinarea dreptului maghiar, a cerințelor europene privind serviciile publice, a recomandărilor privind securitatea emise de AIEA și Asociația Autorităților de Reglementare în Domeniul Nuclear din Europa de Vest, precum și a lecțiilor învățate în urma accidentului de la Fukushima. |
| --- | --- |

(188)

În plus, Ungaria subliniază că atât autoritatea de mediu, cât și autoritatea de reglementare sunt independente una față de cealaltă, ceea ce asigură un cadru solid și obiectiv privind securitatea. De asemenea, Ungaria ia act de faptul că cerințele tehnice relevante ale proiectului în ceea ce privește securitatea nucleară au fost elaborate prin combinarea dreptului maghiar, a cerințelor europene privind serviciile publice, a recomandărilor privind securitatea emise de AIEA și Asociația Autorităților de Reglementare în Domeniul Nuclear din Europa de Vest, precum și a lecțiilor învățate în urma accidentului de la Fukushima.

| (189) | Ca răspuns la observațiile cu privire la aparenta lipsă de transparență pe durata pregătirii proiectului, Ungaria a explicat că aceasta a asigurat transparența ca urmare a procesului decizional al parlamentului. Procesul decizional al parlamentului a asigurat accesul la toate informațiile relevante pentru toate autoritățile și părțile interesate, inclusiv Comisia. Ca parte a procesului, toate rapoartele întocmite de experți independenți au fost publicate, inclusiv analizele economice ale proiectului, și toate documentele privind evaluarea impactului asupra mediului au fost puse la dispoziție în mai multe limbi. |
| --- | --- |

(189)

Ca răspuns la observațiile cu privire la aparenta lipsă de transparență pe durata pregătirii proiectului, Ungaria a explicat că aceasta a asigurat transparența ca urmare a procesului decizional al parlamentului. Procesul decizional al parlamentului a asigurat accesul la toate informațiile relevante pentru toate autoritățile și părțile interesate, inclusiv Comisia. Ca parte a procesului, toate rapoartele întocmite de experți independenți au fost publicate, inclusiv analizele economice ale proiectului, și toate documentele privind evaluarea impactului asupra mediului au fost puse la dispoziție în mai multe limbi.

| (190) | De asemenea, Ungaria face referire la consultările publice organizate de comisarul guvernului responsabil de proiect în perioada 17 martie-4 mai 2015, în care se abordează posibilele efecte asupra mediului ale construirii și funcționării centralei Paks II. De asemenea, Ungaria a notificat toate țările terțe învecinate (din UE sau din afara UE) cu privire la proiect și a organizat nouă consultări publice într-o serie de țări cu privire la proiect. |
| --- | --- |

(190)

De asemenea, Ungaria face referire la consultările publice organizate de comisarul guvernului responsabil de proiect în perioada 17 martie-4 mai 2015, în care se abordează posibilele efecte asupra mediului ale construirii și funcționării centralei Paks II. De asemenea, Ungaria a notificat toate țările terțe învecinate (din UE sau din afara UE) cu privire la proiect și a organizat nouă consultări publice într-o serie de țări cu privire la proiect.

| (191) | În ceea ce privește observațiile care susțin că finalizarea proiectul încalcă Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (60) și Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului (61), autoritățile maghiare au explicat că acordul interguvernamental și acordurile de punere în aplicare nu intră în domeniul de aplicare a TFUE și a Directivelor 2014/24/UE și 2014/25/UE. În plus, acestea afirmă că, inclusiv în cazul în care TFUE s-ar aplica, acordul interguvernamental și acordurile de punere în aplicare ar intra în domeniul de aplicare a derogării specifice în ceea ce privește acordurile internaționale, astfel cum se prevede la articolul 22 din Directiva 2014/25/UE, sau a derogării de ordin tehnic prevăzute la articolul 50 litera (c) din directiva menționată și, prin urmare, ar trebui să fie exceptate de la aplicarea normelor Uniunii în materie de achiziții publice. Ungaria explică faptul că acordul interguvernamental stabilește proceduri clare de atribuire a contractelor de punere în aplicare, inclusiv cerințele specifice pentru desemnarea întreprinderilor și atribuirea de subcontracte. |
| --- | --- |

(191)

În ceea ce privește observațiile care susțin că finalizarea proiectul încalcă Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (60) și Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului (61), autoritățile maghiare au explicat că acordul interguvernamental și acordurile de punere în aplicare nu intră în domeniul de aplicare a TFUE și a Directivelor 2014/24/UE și 2014/25/UE. În plus, acestea afirmă că, inclusiv în cazul în care TFUE s-ar aplica, acordul interguvernamental și acordurile de punere în aplicare ar intra în domeniul de aplicare a derogării specifice în ceea ce privește acordurile internaționale, astfel cum se prevede la articolul 22 din Directiva 2014/25/UE, sau a derogării de ordin tehnic prevăzute la articolul 50 litera (c) din directiva menționată și, prin urmare, ar trebui să fie exceptate de la aplicarea normelor Uniunii în materie de achiziții publice. Ungaria explică faptul că acordul interguvernamental stabilește proceduri clare de atribuire a contractelor de punere în aplicare, inclusiv cerințele specifice pentru desemnarea întreprinderilor și atribuirea de subcontracte.

60

61

| (192) | De asemenea, Ungaria respinge observațiile care susțin că aceasta încalcă articolul 8 din Directiva 2009/72/CE. Ungaria susține că respectiva directivă nu se aplică proiectului deoarece acesta se încadrează în domeniul de competență exclusiv al Tratatului Euratom, care prevalează asupra normelor prevăzute în TFUE și în orice legislație secundară rezultată din acesta. De asemenea, autoritățile maghiare au subliniat că, în opinia lor, întrucât proiectul nu ar implica un ajutor de stat, dispozițiile privind procedurile de ofertare pentru obținerea de noi capacități prevăzute în Directiva 2009/72/CE nu s-ar aplica. |
| --- | --- |

(192)

De asemenea, Ungaria respinge observațiile care susțin că aceasta încalcă articolul 8 din Directiva 2009/72/CE. Ungaria susține că respectiva directivă nu se aplică proiectului deoarece acesta se încadrează în domeniul de competență exclusiv al Tratatului Euratom, care prevalează asupra normelor prevăzute în TFUE și în orice legislație secundară rezultată din acesta. De asemenea, autoritățile maghiare au subliniat că, în opinia lor, întrucât proiectul nu ar implica un ajutor de stat, dispozițiile privind procedurile de ofertare pentru obținerea de noi capacități prevăzute în Directiva 2009/72/CE nu s-ar aplica.

| (193) | În final, Ungaria face referire la jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (62), care afirmă că existența sau inexistența unei încălcări a dreptului Uniunii nu poate fi luată în considerare în contextul unei proceduri de investigare privind ajutorul de stat. Având în vedere acest lucru, Ungaria consideră că orice posibilă încălcare a Directivei privind energia electrică ar trebui să fie examinată în afara domeniului de aplicare a procedurii oficiale de investigare privind ajutorul de stat. De asemenea, Ungaria face referire la decizia Comisiei privind ajutorul de stat în cazul Hinkley Point C, afirmând că, în locul procedurilor de ofertare specificate, pot fi utilizate proceduri echivalente în ceea ce privește transparența și nediscriminarea în sensul articolului 8 din Directiva 2009/72/CE. Ungaria susține că atribuirea de subcontracte ar urma să se desfășoare în conformitate cu principiile transparenței și nediscriminării. |
| --- | --- |

(193)

În final, Ungaria face referire la jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (62), care afirmă că existența sau inexistența unei încălcări a dreptului Uniunii nu poate fi luată în considerare în contextul unei proceduri de investigare privind ajutorul de stat. Având în vedere acest lucru, Ungaria consideră că orice posibilă încălcare a Directivei privind energia electrică ar trebui să fie examinată în afara domeniului de aplicare a procedurii oficiale de investigare privind ajutorul de stat. De asemenea, Ungaria face referire la decizia Comisiei privind ajutorul de stat în cazul Hinkley Point C, afirmând că, în locul procedurilor de ofertare specificate, pot fi utilizate proceduri echivalente în ceea ce privește transparența și nediscriminarea în sensul articolului 8 din Directiva 2009/72/CE. Ungaria susține că atribuirea de subcontracte ar urma să se desfășoare în conformitate cu principiile transparenței și nediscriminării.

62

4.5.   OBSERVAȚII SUPLIMENTARE FORMULATE DE UNGARIA ÎN RĂSPUNSUL ACESTEIA LA OBSERVAȚIILE PREZENTATE COMISIEI

OBSERVAȚII SUPLIMENTARE FORMULATE DE UNGARIA ÎN RĂSPUNSUL ACESTEIA LA OBSERVAȚIILE PREZENTATE COMISIEI

| (194) | Ungaria susține, în răspunsul acesteia la observațiile prezentate Comisiei, că însăși Comunicarea Comisiei privind Programul nuclear cu caracter informativ (PINC) (63) indică faptul că miliarde de euro (estimate între 650 de miliarde EUR și 760 de miliarde EUR) ar trebui să fie investite în energia nucleară între 2015 și 2050 pentru a asigura un viitor sigur al aprovizionării cu energie la nivelul întregii Uniuni. |
| --- | --- |

(194)

Ungaria susține, în răspunsul acesteia la observațiile prezentate Comisiei, că însăși Comunicarea Comisiei privind Programul nuclear cu caracter informativ (PINC) (63) indică faptul că miliarde de euro (estimate între 650 de miliarde EUR și 760 de miliarde EUR) ar trebui să fie investite în energia nucleară între 2015 și 2050 pentru a asigura un viitor sigur al aprovizionării cu energie la nivelul întregii Uniuni.

63

5.   EVALUAREA MĂSURII

EVALUAREA MĂSURII

5.1.   EXISTENȚA AJUTORULUI

EXISTENȚA AJUTORULUI

| (195) | O măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în cazul în care aceasta îndeplinește patru condiții cumulative. În primul rând, măsura trebuie să fie finanțată de stat sau prin intermediul resurselor de stat. În al doilea rând, măsura trebuie să confere un avantaj unui beneficiar. În al treilea rând, măsura trebuie să favorizeze anumite întreprinderi sau activități economice (și anume, trebuie să existe un grad de selectivitate). Și, în al patrulea rând, măsura trebuie să fie susceptibilă să afecteze schimburile comerciale între statele membre și să denatureze concurența pe piața internă. |
| --- | --- |

(195)

O măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în cazul în care aceasta îndeplinește patru condiții cumulative. În primul rând, măsura trebuie să fie finanțată de stat sau prin intermediul resurselor de stat. În al doilea rând, măsura trebuie să confere un avantaj unui beneficiar. În al treilea rând, măsura trebuie să favorizeze anumite întreprinderi sau activități economice (și anume, trebuie să existe un grad de selectivitate). Și, în al patrulea rând, măsura trebuie să fie susceptibilă să afecteze schimburile comerciale între statele membre și să denatureze concurența pe piața internă.

| (196) | În secțiunea 3.1 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia a formulat concluzii preliminare conform cărora este posibil ca măsura să acorde un avantaj economic societății Paks II, ca măsura să constituie ajutor de stat deoarece a fost acordată din resurse de stat imputabile statului maghiar, ca măsura să fie selectivă și ca aceasta să aibă potențialul de a afecta schimburile comerciale între statele membre și de a denatura concurența pe piața internă. Comisia nu a identificat niciun motiv pentru a modifica evaluarea sa în aceste privințe pe parcursul procedurii oficiale de investigare. |
| --- | --- |

(196)

În secțiunea 3.1 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia a formulat concluzii preliminare conform cărora este posibil ca măsura să acorde un avantaj economic societății Paks II, ca măsura să constituie ajutor de stat deoarece a fost acordată din resurse de stat imputabile statului maghiar, ca măsura să fie selectivă și ca aceasta să aibă potențialul de a afecta schimburile comerciale între statele membre și de a denatura concurența pe piața internă. Comisia nu a identificat niciun motiv pentru a modifica evaluarea sa în aceste privințe pe parcursul procedurii oficiale de investigare.

5.1.1.   AVANTAJUL ECONOMIC

| (197) | Comisia a evaluat dacă măsura ar implica un avantaj economic pentru societatea Paks II ca urmare a faptului că aceasta ar deține și ar exploata cele două unități nucleare noi, finanțate integral de statul maghiar. Comisia a evaluat în continuare dacă existența unui avantaj economic pentru societatea Paks II ar putea fi exclusă în cazul în care investiția statului maghiar ar fi o investiție bazată pe piață determinată de motivația de a genera profit. |
| --- | --- |

(197)

Comisia a evaluat dacă măsura ar implica un avantaj economic pentru societatea Paks II ca urmare a faptului că aceasta ar deține și ar exploata cele două unități nucleare noi, finanțate integral de statul maghiar. Comisia a evaluat în continuare dacă existența unui avantaj economic pentru societatea Paks II ar putea fi exclusă în cazul în care investiția statului maghiar ar fi o investiție bazată pe piață determinată de motivația de a genera profit.

| (198) | În evaluarea sa, Comisia este de acord cu Ungaria în ceea ce privește utilizarea testului principiului MEIP pentru a stabili dacă o anumită investiție ar fi bazată pe piață. Acest test analizează dacă un investitor privat ar fi investit în proiect în aceiași termeni și în aceleași condiții ca investitorul public la momentul la care a fost luată decizia de a realiza investiția (a se vedea, de asemenea, considerentele 53 și 54). |
| --- | --- |

(198)

În evaluarea sa, Comisia este de acord cu Ungaria în ceea ce privește utilizarea testului principiului MEIP pentru a stabili dacă o anumită investiție ar fi bazată pe piață. Acest test analizează dacă un investitor privat ar fi investit în proiect în aceiași termeni și în aceleași condiții ca investitorul public la momentul la care a fost luată decizia de a realiza investiția (a se vedea, de asemenea, considerentele 53 și 54).

| (199) | Acest test recunoaște existența unui avantaj economic și, prin urmare, existența unui ajutor de stat atunci când RIRE a investiției este mai mică decât un WACC de referință bazat pe piață pentru același proiect, întrucât un investitor rațional privat nu ar investi în astfel de condiții. |
| --- | --- |

(199)

Acest test recunoaște existența unui avantaj economic și, prin urmare, existența unui ajutor de stat atunci când RIRE a investiției este mai mică decât un WACC de referință bazat pe piață pentru același proiect, întrucât un investitor rațional privat nu ar investi în astfel de condiții.

| (200) | Analiza privind principiul MEIP prevede ca elementele de probă utilizate pentru estimarea RIRE și a WACC să fie din aceeași perioadă în care a fost luată decizia de investiție, pentru a reproduce informațiile deținute de investitori la momentul respectiv. Comisia a stabilit un calendar al procesului decizional în ceea ce privește proiectul Paks II în scopul de a stabili informațiile care au fost și ar fi puse la dispoziția investitorilor la momentul luării deciziei de a continua proiectul (64). |
| --- | --- |

(200)

Analiza privind principiul MEIP prevede ca elementele de probă utilizate pentru estimarea RIRE și a WACC să fie din aceeași perioadă în care a fost luată decizia de investiție, pentru a reproduce informațiile deținute de investitori la momentul respectiv. Comisia a stabilit un calendar al procesului decizional în ceea ce privește proiectul Paks II în scopul de a stabili informațiile care au fost și ar fi puse la dispoziția investitorilor la momentul luării deciziei de a continua proiectul (64).

64

| (201) | Până la data prezentei decizii, Paks II nu a comandat încă în mod irevocabil lucrările de construcție la cele două reactoare noi (65) [...]. Prin urmare, Comisia consideră că datele disponibile în februarie 2017 (denumite în continuare „datele din 2017”), ar fi cele mai relevante pentru evaluarea principiului MEIP și ar fi tratate ca scenariul de bază. |
| --- | --- |

(201)

Până la data prezentei decizii, Paks II nu a comandat încă în mod irevocabil lucrările de construcție la cele două reactoare noi (65) [...]. Prin urmare, Comisia consideră că datele disponibile în februarie 2017 (denumite în continuare „datele din 2017”), ar fi cele mai relevante pentru evaluarea principiului MEIP și ar fi tratate ca scenariul de bază.

65

| (202) | Cu toate acestea, negocierile privind Paks II au început cu mai mult de doi ani în urmă. Pentru a furniza o verificare a fiabilității rezultatelor pentru testul principiului MEIP, Comisia a efectuat, de asemenea, o evaluare separată la data deciziei inițiale de investiție, și anume perioada în care contractul IAPC a fost semnat la 9 decembrie 2014 (denumite în continuare „datele din 2014”). Comisia arată că rezultatul aceleiași analize, însă pentru o dată anterioară, și anume data investiției inițiale, este coerent cu rezultatele obținute prin utilizarea datelor din 2017. |
| --- | --- |

(202)

Cu toate acestea, negocierile privind Paks II au început cu mai mult de doi ani în urmă. Pentru a furniza o verificare a fiabilității rezultatelor pentru testul principiului MEIP, Comisia a efectuat, de asemenea, o evaluare separată la data deciziei inițiale de investiție, și anume perioada în care contractul IAPC a fost semnat la 9 decembrie 2014 (denumite în continuare „datele din 2014”). Comisia arată că rezultatul aceleiași analize, însă pentru o dată anterioară, și anume data investiției inițiale, este coerent cu rezultatele obținute prin utilizarea datelor din 2017.

| (203) | Pentru a evalua dacă testul principiului MEIP este îndeplinit, Comisia a estimat WACC teoretic pentru o investiție cu un profil de risc similar celui al Paks II. Ulterior, Comisia a comparat acest WACC estimat bazat pe piață cu WACC al proiectului, mai întâi în scenariul de bază utilizând datele din 2017, iar apoi, pentru verificarea fiabilității, utilizând datele din 2014, care sunt relevante pentru decizia inițială de investiție. |
| --- | --- |

(203)

Pentru a evalua dacă testul principiului MEIP este îndeplinit, Comisia a estimat WACC teoretic pentru o investiție cu un profil de risc similar celui al Paks II. Ulterior, Comisia a comparat acest WACC estimat bazat pe piață cu WACC al proiectului, mai întâi în scenariul de bază utilizând datele din 2017, iar apoi, pentru verificarea fiabilității, utilizând datele din 2014, care sunt relevante pentru decizia inițială de investiție.

5.1.1.1.   
  Evaluarea Comisiei privind WACC

Evaluarea Comisiei privind WACC

| (204) | Comisia urmează cele două metodologii utilizate de Ungaria pentru estimarea WACC, și anume o abordare ascendentă standard care construiește un WACC teoretic prin estimarea tuturor componentelor sale, și analiza comparativă bazată pe referințe care pot fi relevante și comparabile cu Paks II. Fără a aduce atingere faptului că au fost utilizate metodologii identice, rezultatul Comisiei diferă față de concluziile Ungariei ca urmare a faptului că Comisia a pus sub semnul întrebării anumite valori ale parametrului și referințe utilizate de Ungaria și a contestat validitatea acestora. Alți parametri și alte referințe sunt acceptate și utilizate ca atare, conform propunerii Ungariei. În evaluarea sa, Comisia va furniza dovezi justificative pentru orice valoare care diferă de propunerea Ungariei. |
| --- | --- |

(204)

Comisia urmează cele două metodologii utilizate de Ungaria pentru estimarea WACC, și anume o abordare ascendentă standard care construiește un WACC teoretic prin estimarea tuturor componentelor sale, și analiza comparativă bazată pe referințe care pot fi relevante și comparabile cu Paks II. Fără a aduce atingere faptului că au fost utilizate metodologii identice, rezultatul Comisiei diferă față de concluziile Ungariei ca urmare a faptului că Comisia a pus sub semnul întrebării anumite valori ale parametrului și referințe utilizate de Ungaria și a contestat validitatea acestora. Alți parametri și alte referințe sunt acceptate și utilizate ca atare, conform propunerii Ungariei. În evaluarea sa, Comisia va furniza dovezi justificative pentru orice valoare care diferă de propunerea Ungariei.

| (205) | Ambele metode cuprinse în evaluarea Comisiei utilizează datele pentru 2017 ca un caz de referință și datele pentru 2014 pentru o verificare a fiabilității. |
| --- | --- |

(205)

Ambele metode cuprinse în evaluarea Comisiei utilizează datele pentru 2017 ca un caz de referință și datele pentru 2014 pentru o verificare a fiabilității.

| (206) | Având în vedere nivelul relativ ridicat de incertitudine inerent estimărilor financiare, Comisia oferă un interval pentru WACC teoretic de referință bazat pe piață care ar trebui să fie utilizat în testul MEIP. |
| --- | --- |

(206)

Având în vedere nivelul relativ ridicat de incertitudine inerent estimărilor financiare, Comisia oferă un interval pentru WACC teoretic de referință bazat pe piață care ar trebui să fie utilizat în testul MEIP.

| (207) | În punerea în aplicare a ambelor metodologii, Comisia a utilizat ca valoare nominală gradul vizat de îndatorare financiară mediu pe durata de viață a centralei cuprins între 40 % și 50 % propus de Ungaria în studiul privind principiul MEIP și în studiul economic ca fiind în concordanță cu criterii de referință fiabile. În sensul prezentei decizii, referința la gradul de îndatorare este raportul dintre datorie și capitalul total al proiectului. În plus, Comisia a acceptat, de asemenea, impozitul pe profit al Ungariei de 19 %. |
| --- | --- |

(207)

În punerea în aplicare a ambelor metodologii, Comisia a utilizat ca valoare nominală gradul vizat de îndatorare financiară mediu pe durata de viață a centralei cuprins între 40 % și 50 % propus de Ungaria în studiul privind principiul MEIP și în studiul economic ca fiind în concordanță cu criterii de referință fiabile. În sensul prezentei decizii, referința la gradul de îndatorare este raportul dintre datorie și capitalul total al proiectului. În plus, Comisia a acceptat, de asemenea, impozitul pe profit al Ungariei de 19 %.

| (208) | Înainte de a furniza propria sa evaluare, Comisia a remarcat următoarele deficiențe în ceea ce privește WACC final de referință prezentat de Ungaria:






  (a) | Limitele care rezultă din cele două metodologii propuse de Ungaria nu sunt coerente în întregime. Intervalul [5,9 % - 8,4 %] obținut în urma exercițiului de analiză comparativă din studiul economic este mai mare decât cel de [6,2 % - 7,0 %] obținut în abordarea ascendentă din același studiu, incluzând valori mult mai ridicate. Ungaria nu prezintă motivul pentru care cele mai precis subset pentru WACC ar trebui limitat la [6,2 % - 7,0 %], care se suprapune numai cu limita inferioară a intervalului rezultat în urma analizei comparative. |
| --- | --- | --- |

(208)

Înainte de a furniza propria sa evaluare, Comisia a remarcat următoarele deficiențe în ceea ce privește WACC final de referință prezentat de Ungaria:

(a)

Limitele care rezultă din cele două metodologii propuse de Ungaria nu sunt coerente în întregime. Intervalul [5,9 % - 8,4 %] obținut în urma exercițiului de analiză comparativă din studiul economic este mai mare decât cel de [6,2 % - 7,0 %] obținut în abordarea ascendentă din același studiu, incluzând valori mult mai ridicate. Ungaria nu prezintă motivul pentru care cele mai precis subset pentru WACC ar trebui limitat la [6,2 % - 7,0 %], care se suprapune numai cu limita inferioară a intervalului rezultat în urma analizei comparative.

| (b) | În plus, valorile diferitelor variabile din analiza comparativă a Ungariei inclusă în studiul privind MEIP și în studiul economic nu sunt coerente cu valorile variabilei corespunzătoare abordării ascendente incluse în aceleași studii (66). |
| --- | --- |

(b)

În plus, valorile diferitelor variabile din analiza comparativă a Ungariei inclusă în studiul privind MEIP și în studiul economic nu sunt coerente cu valorile variabilei corespunzătoare abordării ascendente incluse în aceleași studii (66).

66

| (c) | În ceea ce privește abordarea ascendentă, în principal Comisia respinge trei dintre parametrii utilizați de Ungaria, și anume prima de risc de capital, rata fără risc și prima de îndatorare. În primul rând, nu există nicio justificare a faptului că, în ultimii 10 ani, performanța pieței istorice a titlurilor de capital (utilizată atât în studiul privind principiul MEIP, cât și în studiul economic) este criteriul de referință adecvat pentru prima de risc de capital a Ungariei. Argumentele pentru neutilizarea primei de risc istorice se referă la comportamentul pe piață după criza economică din 2008 care s-a dovedit a fi în contradicție cu perioadele de dinainte de criză (67). În al doilea rând, rata fără risc prezentată de Ungaria în cea de a doua scrisoare de clarificare (înainte de decizia de inițiere a procedurii) este stabilită prin referință la randamentul obligațiunii de stat a Ungariei pe 15 ani exprimate în HUF de 3,8 %, care a fost valabilă în perioada noiembrie-decembrie 2014. Cu toate acestea, Comisia consideră că, din cauza variației mari a randamentului obligațiunilor de stat ale Ungariei, este mai rezonabil să se calculeze un randament mediu pe baza datelor privind randamentul lunar disponibile pe perioada unui întreg an calendaristic care precede decizia de investiție. În al treilea rând, Ungaria utilizează rata de referință a dobânzii comerciale (RRDC) exprimată în EUR a OCDE pentru un proiect cu scadență la 18 ani ca indicator pentru prima de îndatorare a Paks II. Cu toate acestea, Ungaria subliniază în studiul privind principiul MEIP că RRDC a OCDE se calculează pe baza normelor conform cărora creditele la export și ajutoarele comerciale pot fi utilizate pentru a finanța proiectele nucleare. Aspectul legat de posibilul ajutor de stat al creditelor la export poate denatura prima de îndatorare de referință pe piață. |
| --- | --- |

(c)

În ceea ce privește abordarea ascendentă, în principal Comisia respinge trei dintre parametrii utilizați de Ungaria, și anume prima de risc de capital, rata fără risc și prima de îndatorare. În primul rând, nu există nicio justificare a faptului că, în ultimii 10 ani, performanța pieței istorice a titlurilor de capital (utilizată atât în studiul privind principiul MEIP, cât și în studiul economic) este criteriul de referință adecvat pentru prima de risc de capital a Ungariei. Argumentele pentru neutilizarea primei de risc istorice se referă la comportamentul pe piață după criza economică din 2008 care s-a dovedit a fi în contradicție cu perioadele de dinainte de criză (67). În al doilea rând, rata fără risc prezentată de Ungaria în cea de a doua scrisoare de clarificare (înainte de decizia de inițiere a procedurii) este stabilită prin referință la randamentul obligațiunii de stat a Ungariei pe 15 ani exprimate în HUF de 3,8 %, care a fost valabilă în perioada noiembrie-decembrie 2014. Cu toate acestea, Comisia consideră că, din cauza variației mari a randamentului obligațiunilor de stat ale Ungariei, este mai rezonabil să se calculeze un randament mediu pe baza datelor privind randamentul lunar disponibile pe perioada unui întreg an calendaristic care precede decizia de investiție. În al treilea rând, Ungaria utilizează rata de referință a dobânzii comerciale (RRDC) exprimată în EUR a OCDE pentru un proiect cu scadență la 18 ani ca indicator pentru prima de îndatorare a Paks II. Cu toate acestea, Ungaria subliniază în studiul privind principiul MEIP că RRDC a OCDE se calculează pe baza normelor conform cărora creditele la export și ajutoarele comerciale pot fi utilizate pentru a finanța proiectele nucleare. Aspectul legat de posibilul ajutor de stat al creditelor la export poate denatura prima de îndatorare de referință pe piață.

67

| (d) | În cele din urmă, soliditatea estimărilor nu este discutată de Ungaria în detaliu. Riscul suplimentar pentru centralele nucleare nu este avut în vedere în mod explicit în estimări și nu este utilizat în analiza sensibilității din acestea. Acest lucru este important, întrucât producerea de energie nucleară poate presupune diferite tipuri de riscuri potențial mai mari în comparație cu alte tipuri de tehnologii de producere a energiei (68), (69). |
| --- | --- |

(d)

În cele din urmă, soliditatea estimărilor nu este discutată de Ungaria în detaliu. Riscul suplimentar pentru centralele nucleare nu este avut în vedere în mod explicit în estimări și nu este utilizat în analiza sensibilității din acestea. Acest lucru este important, întrucât producerea de energie nucleară poate presupune diferite tipuri de riscuri potențial mai mari în comparație cu alte tipuri de tehnologii de producere a energiei (68), (69).

68

69

Prima metodologie – abordarea ascendentă

Prima metodologie – abordarea ascendentă

| (209) | Metodologia ascendentă utilizează formulele standard (utilizate, de asemenea, de Ungaria) a WACC și estimează parametrii acestuia:





  unde D și E reprezintă valorile datoriei și capitalului propriu, Rd
  și Re
  reprezintă costurile datoriei și, respectiv, ale capitalului propriu, iar t reprezintă rata impozitului pe profit, având o valoare de 19 % pentru Ungaria. Această formulă se bazează pe valorile preconizate ale parametrilor acestuia. Rd
  și Re
  sunt costurile datoriei și ale capitalului propriu la momentul deciziilor de investiție și nu costuri istorice. |
| --- | --- |

(209)

Metodologia ascendentă utilizează formulele standard (utilizate, de asemenea, de Ungaria) a WACC și estimează parametrii acestuia:

Image 14

unde D și E reprezintă valorile datoriei și capitalului propriu, Rd
  și Re
  reprezintă costurile datoriei și, respectiv, ale capitalului propriu, iar t reprezintă rata impozitului pe profit, având o valoare de 19 % pentru Ungaria. Această formulă se bazează pe valorile preconizate ale parametrilor acestuia. Rd
  și Re
  sunt costurile datoriei și ale capitalului propriu la momentul deciziilor de investiție și nu costuri istorice.

D

E

Rd

Re

t

Rd

Re

| (210) | La rândul său, costul datoriei va fi stabilit prin intermediul următoarei formule (utilizată, de asemenea, de Ungaria):





  unde Rf
  este rata fără risc de pe piață și (Rd
   – Rf
  ) reprezintă prima de obligațiuni de pe piață. |
| --- | --- |

(210)

La rândul său, costul datoriei va fi stabilit prin intermediul următoarei formule (utilizată, de asemenea, de Ungaria):

Image 15

unde Rf
  este rata fără risc de pe piață și (Rd
   – Rf
  ) reprezintă prima de obligațiuni de pe piață.

Rf

Rd

Rf

| (211) | La rândul său, costul capitalului propriu va fi stabilit prin formula standard privind CAPM (utilizată, de asemenea, de Ungaria) (70):





  unde Rf este rata fără risc de pe piață, reprezintă prima de risc a pieței de capital propriu și β (beta) este o măsură a riscului idiosincratic și nediversificabil a proiectului. |
| --- | --- |

(211)

La rândul său, costul capitalului propriu va fi stabilit prin formula standard privind CAPM (utilizată, de asemenea, de Ungaria) (70):

70

Image 16

unde Rf este rata fără risc de pe piață, reprezintă prima de risc a pieței de capital propriu și β (beta) este o măsură a riscului idiosincratic și nediversificabil a proiectului.

Rf

β

| (212) | Comisia aprobă următoarele valori pentru parametrii utilizați în vederea calculării WACC:






  — | pentru a stabili indicatorul pentru rata fără risc, Comisia utilizează rata dobânzii pentru obligațiunea de stat a Ungariei pe 15 ani exprimată în HUF, întrucât aceasta a fost obligațiunea cu cea mai lungă durată emisă de guvernul maghiar. Volatilitatea ratei dobânzii lunare a fost foarte ridicată în perioada în care a fost luată decizia inițială de investiții pentru Paks II. Prin urmare, alegerea unei valori corespunzând numai unei luni poate furniza un rezultat care nu este solid. Aceasta nu ar reflecta realitatea și complexitatea unei decizii de o asemenea amploare, în cazul în care un set global de informații este solicitat de investitori. Din acest motiv, Comisia utilizează o valoare medie pe o perioadă de 12 luni calendaristice care precedă punctul central în timp, spre deosebire de Ungaria, care a ales rata dobânzii pentru luna care precede imediat decizia de investiție (71). |
| --- | --- | --- |

(212)

Comisia aprobă următoarele valori pentru parametrii utilizați în vederea calculării WACC:

—

pentru a stabili indicatorul pentru rata fără risc, Comisia utilizează rata dobânzii pentru obligațiunea de stat a Ungariei pe 15 ani exprimată în HUF, întrucât aceasta a fost obligațiunea cu cea mai lungă durată emisă de guvernul maghiar. Volatilitatea ratei dobânzii lunare a fost foarte ridicată în perioada în care a fost luată decizia inițială de investiții pentru Paks II. Prin urmare, alegerea unei valori corespunzând numai unei luni poate furniza un rezultat care nu este solid. Aceasta nu ar reflecta realitatea și complexitatea unei decizii de o asemenea amploare, în cazul în care un set global de informații este solicitat de investitori. Din acest motiv, Comisia utilizează o valoare medie pe o perioadă de 12 luni calendaristice care precedă punctul central în timp, spre deosebire de Ungaria, care a ales rata dobânzii pentru luna care precede imediat decizia de investiție (71).

71

| — | Din motivele explicate în considerentul 208 litera (c) privind caracterul inadecvat al primelor de risc (de capital) ale pieței istorice, astfel cum sunt utilizate de Ungaria, Comisia a calculat prima de risc de capital ca media aritmetică a primei de risc de capital din două surse care sunt recunoscute pe scară largă în domeniul financiar și comercial.






  — | Principala sursă de date este baza de date globală a primei de risc de capital elaborată de profesorul Aswath Damodaran de la Universitatea din New York („baza de date Damodaran a primei de risc”) (72); |
| --- | --- | --- |

—

Din motivele explicate în considerentul 208 litera (c) privind caracterul inadecvat al primelor de risc (de capital) ale pieței istorice, astfel cum sunt utilizate de Ungaria, Comisia a calculat prima de risc de capital ca media aritmetică a primei de risc de capital din două surse care sunt recunoscute pe scară largă în domeniul financiar și comercial.

—

Principala sursă de date este baza de date globală a primei de risc de capital elaborată de profesorul Aswath Damodaran de la Universitatea din New York („baza de date Damodaran a primei de risc”) (72);

72

| — | O a doua bază de date este o bază de date a primei de risc a pieței elaborată de profesorul Fernandez de la Școala de afaceri IESE din cadrul Universității din Navarra (73). |
| --- | --- |

—

O a doua bază de date este o bază de date a primei de risc a pieței elaborată de profesorul Fernandez de la Școala de afaceri IESE din cadrul Universității din Navarra (73).

73

Rezultatele acestor constatări sunt prezentate succint în tabelul 6 de mai jos.

Tabelul 6

Tabelul 6

Prima de risc de capital – Ungaria

Prima de risc de capital – Ungaria

| | decembrie 2014 | februarie 2017 |
| --- | --- | --- |
| Prima de risc de capital din baza de date Damodaran | 8,84 | 8,05 |
| Prima de risc de capital din baza de date Fernandez | 8,30 | 8,10 |
| Prima de risc de capital medie | 8,57 | 8,08 |

decembrie 2014

februarie 2017

Prima de risc de capital din baza de date Damodaran

8,84

8,05

Prima de risc de capital din baza de date Fernandez

8,30

8,10

Prima de risc de capital medie

8,57

8,08

| — | Pentru a estima beta, Comisia a luat în considerare valoarea nominală ca fiind propunerea Ungariei din observațiile privind principiul MEIP, și anume 0,92
   (74). |
| --- | --- |

—

Pentru a estima beta, Comisia a luat în considerare valoarea nominală ca fiind propunerea Ungariei din observațiile privind principiul MEIP, și anume 0,92
   (74).

74

| — | Costul datoriei înainte de impozitare ar fi o rată fără risc a Ungariei (valoarea medie pe o perioadă de 12 luni calendaristice anterioară punctului central în timp) plus o primă comercială de risc de îndatorare pe lângă obligațiunile de stat de 2,26 %, care este o măsură pentru prima de risc de îndatorare a țării (75). |
| --- | --- |

—

Costul datoriei înainte de impozitare ar fi o rată fără risc a Ungariei (valoarea medie pe o perioadă de 12 luni calendaristice anterioară punctului central în timp) plus o primă comercială de risc de îndatorare pe lângă obligațiunile de stat de 2,26 %, care este o măsură pentru prima de risc de îndatorare a țării (75).

75

| — | S-a presupus că gradul de îndatorare financiară a proiectului va avea două valori, de 50 % și de 40 %, conform propunerii Ungariei, atât în studiul privind principiul MEIP, cât și în studiul economic. |
| --- | --- |

—

S-a presupus că gradul de îndatorare financiară a proiectului va avea două valori, de 50 % și de 40 %, conform propunerii Ungariei, atât în studiul privind principiul MEIP, cât și în studiul economic.

| (213) | Valorile de intrare ale WACC identificate în considerentul 212 și intervalele WACC rezultate sunt prezentate în tabelul 7. Se utilizează o coloană separată pentru fiecare perioadă de timp relevantă pentru evaluare.

  Tabelul 7


  Calculul ascendent al WACC








  Elemente de intrare | decembrie 2014 | februarie 2017 |
| --- | --- | --- | --- |
| Rata fără risc a Ungariei | 5,30  % | 3,45  % |
| Prima de risc de capital a Ungariei | 8,57  % | 8,08  % |
| Beta | 0,92 | 0,92 |
| Rentabilitatea capitalului propriu | 13,19  % | 10,88  % |
| Prima comercială de risc de îndatorare, care se adaugă la rentabilitatea obligațiunii de stat a Ungariei | 2,26  % | 2,26  % |
| Rentabilitatea datoriei înainte de impozitare | 7,56  % | 5,71  % |
| Rata impozitului pe profit | 19 % | 19 % |
| Rentabilitatea datoriei după impozitare | 6,12  % | 4,63  % |
| Gradul de îndatorare financiară (D/(D+E)] – scenariul I | 50 % | 50 % |
| Gradul de îndatorare financiară (D/(D+E)] – scenariul II | 40 % | 40 % |
| WACC cu grad de îndatorare financiară I | 9,66  % | 7,75  % |
| WACC cu grad de îndatorare financiară II | 10,36  % | 8,38  % |
| Interval WACC | 9,66  %-10,36  % | 7,75  %-8,38  % |

(213)

Valorile de intrare ale WACC identificate în considerentul 212 și intervalele WACC rezultate sunt prezentate în tabelul 7. Se utilizează o coloană separată pentru fiecare perioadă de timp relevantă pentru evaluare.

Tabelul 7

Tabelul 7

Calculul ascendent al WACC

Calculul ascendent al WACC

Elemente de intrare

decembrie 2014

februarie 2017

Rata fără risc a Ungariei

5,30  %

3,45  %

Prima de risc de capital a Ungariei

8,57  %

8,08  %

Beta

0,92

0,92

Rentabilitatea capitalului propriu

13,19  %

10,88  %

Prima comercială de risc de îndatorare, care se adaugă la rentabilitatea obligațiunii de stat a Ungariei

2,26  %

2,26  %

Rentabilitatea datoriei înainte de impozitare

7,56  %

5,71  %

Rata impozitului pe profit

19 %

19 %

Rentabilitatea datoriei după impozitare

6,12  %

4,63  %

Gradul de îndatorare financiară (D/(D+E)] – scenariul I

50 %

50 %

Gradul de îndatorare financiară (D/(D+E)] – scenariul II

40 %

40 %

WACC cu grad de îndatorare financiară I

9,66  %

7,75  %

WACC cu grad de îndatorare financiară II

10,36  %

8,38  %

Interval WACC

9,66  %-10,36  %

7,75  %-8,38  %

| (214) | Se presupune că elementele WACC prezentate în tabelul 7 implică un interval WACC de [9,66-10,36 %] pentru decembrie 2014 și de [7,75 %-8,38 %] pentru februarie 2017 (76). Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că singura valoare de intrare specifică sectorului din aceste calcule este valoarea beta la nivel de industrie (0,92). Prin urmare, este puțin probabil ca aceasta să includă prima totală asociată riscului mai mare implicat în proiectele nucleare (a se vedea nota de subsol 68) și, în consecință, aceasta ar trebui să fie considerată ca fiind o limită inferioară pentru riscul real. |
| --- | --- |

(214)

Se presupune că elementele WACC prezentate în tabelul 7 implică un interval WACC de [9,66-10,36 %] pentru decembrie 2014 și de [7,75 %-8,38 %] pentru februarie 2017 (76). Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că singura valoare de intrare specifică sectorului din aceste calcule este valoarea beta la nivel de industrie (0,92). Prin urmare, este puțin probabil ca aceasta să includă prima totală asociată riscului mai mare implicat în proiectele nucleare (a se vedea nota de subsol 68) și, în consecință, aceasta ar trebui să fie considerată ca fiind o limită inferioară pentru riscul real.

76

A doua metodă – analiza comparativă

A doua metodă – analiza comparativă

| (215) | Comisia este de acord cu Ungaria în ceea ce privește faptul că o abordare alternativă pentru WACC pe piață ar fi realizarea unei analize comparative în raport cu valori de referință care sunt comparabile cu proiectul Paks II. Cu toate acestea, din motivele enumerate în considerentul (a), Comisia nu a considerat că valorile de referință și intervalele prezentate de autoritățile maghiare sunt suficient de solide. Prin urmare, Comisia și-a elaborat propria analiză comparativă, din care rezultă un WACC de referință specific sectorului și țării pe baza bazei de date Damodaran (77), (78) utilizând atât datele din 2017, cât și cele din 2014. |
| --- | --- |

(215)

Comisia este de acord cu Ungaria în ceea ce privește faptul că o abordare alternativă pentru WACC pe piață ar fi realizarea unei analize comparative în raport cu valori de referință care sunt comparabile cu proiectul Paks II. Cu toate acestea, din motivele enumerate în considerentul (a), Comisia nu a considerat că valorile de referință și intervalele prezentate de autoritățile maghiare sunt suficient de solide. Prin urmare, Comisia și-a elaborat propria analiză comparativă, din care rezultă un WACC de referință specific sectorului și țării pe baza bazei de date Damodaran (77), (78) utilizând atât datele din 2017, cât și cele din 2014.

77

78

| (216) | În special, această abordare respectă următoarele trei etape (valorile pentru toate cele trei etape sunt calculate separat atât pentru decembrie 2014, cât și pentru februarie 2017):






  (a) | Prima etapă utilizează baza de date Damodaran privind WACC la nivel de industrie pentru Europa de Vest în scopul de a identifica costurile datoriei și capitalului propriu pentru sectoarele care ar putea fi considerate buni indicatori pentru industria de producere a energiei nucleare (79).
  Indicatorii utilizați pentru industria de producere a energiei nucleare includ sectoarele „Energie verde și surse de energie regenerabile”, „Energie” și „Utilități publice (generale)” pentru baza de date din 2017 și sectoarele „Energie” și „Utilități publice (generale)” pentru baza de date din 2014 (80). Toate valorile costurilor datoriei și capitalului propriu calculate pe baza acestor sectoare pot fi considerate ca fiind estimări prudente pentru centrala nucleară Paks din două motive. În primul rând, nu există nicio distincție în baza de date Damodaran între segmentele reglementate și nereglementate din sectoarele respective. Paks II se află în segmentul nereglementat, ceea ce implică un risc mai ridicat și, prin urmare, costuri mai mari ale valorilor datoriei și capitalului propriu decât societățile reglementate din cadrul aceluiași sector. În al doilea rând, din cauza mărimii și dimensiunii mari a acestora, centralele nucleare prezintă un risc mai mare decât centralele medii de producere a energiei electrice sau societățile de servicii publice (81).
  Tabelul 8 prezintă costurile datoriei și capitalului propriu înainte de impozitare preluate direct din baza de date Damodaran privind WACC pentru Europa de Vest, precum și valorile beta la nivel sectorial (82). De asemenea, tabelul include valoarea medie la nivel intersectorial pentru aceste industrii (83).

  Tabelul 8


  Costurile datoriei (înainte de impozitare) și ale capitalului propriu la nivel de industrie pentru Europa de Vest











  Anul | Costuri | Energie verde și surse de energie regenerabile | Energie electrică | Utilități publice (general) | Producere de energie și utilități publice (medie) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Datorie | — | 5,90  % | 5,40  % | 5,65  % |
| Capital propriu | — | 9,92  % | 9,84  % | 9,88  % |
| β | — | 1,09 | 1,08 | |
| 2017 | Datorie | 4,41  % | 3,96  % | 3,96  % | 4,11  % |
| Capital propriu | 9,31  % | 9,82  % | 9,82  % | 9,65  % |
| β | 1,01 | 1,08 | 1,08 | |

(216)

În special, această abordare respectă următoarele trei etape (valorile pentru toate cele trei etape sunt calculate separat atât pentru decembrie 2014, cât și pentru februarie 2017):

(a)

Prima etapă utilizează baza de date Damodaran privind WACC la nivel de industrie pentru Europa de Vest în scopul de a identifica costurile datoriei și capitalului propriu pentru sectoarele care ar putea fi considerate buni indicatori pentru industria de producere a energiei nucleare (79).

79

Indicatorii utilizați pentru industria de producere a energiei nucleare includ sectoarele „Energie verde și surse de energie regenerabile”, „Energie” și „Utilități publice (generale)” pentru baza de date din 2017 și sectoarele „Energie” și „Utilități publice (generale)” pentru baza de date din 2014 (80). Toate valorile costurilor datoriei și capitalului propriu calculate pe baza acestor sectoare pot fi considerate ca fiind estimări prudente pentru centrala nucleară Paks din două motive. În primul rând, nu există nicio distincție în baza de date Damodaran între segmentele reglementate și nereglementate din sectoarele respective. Paks II se află în segmentul nereglementat, ceea ce implică un risc mai ridicat și, prin urmare, costuri mai mari ale valorilor datoriei și capitalului propriu decât societățile reglementate din cadrul aceluiași sector. În al doilea rând, din cauza mărimii și dimensiunii mari a acestora, centralele nucleare prezintă un risc mai mare decât centralele medii de producere a energiei electrice sau societățile de servicii publice (81).

80

81

Tabelul 8 prezintă costurile datoriei și capitalului propriu înainte de impozitare preluate direct din baza de date Damodaran privind WACC pentru Europa de Vest, precum și valorile beta la nivel sectorial (82). De asemenea, tabelul include valoarea medie la nivel intersectorial pentru aceste industrii (83).

82

83

Tabelul 8

Tabelul 8

Costurile datoriei (înainte de impozitare) și ale capitalului propriu la nivel de industrie pentru Europa de Vest

Costurile datoriei (înainte de impozitare) și ale capitalului propriu la nivel de industrie pentru Europa de Vest

Anul

Costuri

Energie verde și surse de energie regenerabile

Energie electrică

Utilități publice (general)

Producere de energie și utilități publice (medie)

2014

Datorie

—

5,90  %

5,40  %

5,65  %

Capital propriu

—

9,92  %

9,84  %

9,88  %

β

—

1,09

1,08

2017

Datorie

4,41  %

3,96  %

3,96  %

4,11  %

Capital propriu

9,31  %

9,82  %

9,82  %

9,65  %

β

1,01

1,08

1,08

| (b) | Cea de a doua etapă utilizează baza de date Damodaran privind prima de risc pentru calcularea primelor medii de risc de îndatorare și de capital propriu pe care Ungaria le impune față de celelalte țări din vestul Europei care aparțin subgrupului „Europa dezvoltată” [a se vedea nota de subsol 77], astfel cum se prevede în tabelul 9, care cuprinde societăți care își desfășoară activitatea în sectoarele avute în vedere în tabelul 8 și care sunt incluse în baza de date privind WACC la nivel de industrie (84). Aceasta va fi adăugată la valorile costurilor datoriei și capitalului propriu prezentate în prima etapă (a).

  Tabelul 9


  Primele de risc pentru Ungaria










  (%) |
| --- | --- |
| Anul | Prima de risc | Europa dezvoltată | Ungaria | Diferență |
| 2014 | Prima de risc de țară (obligațiuni) | 0,99 | 2,56 | 1,57 |
| Prima de risc de țară (capital propriu) | 1,48 | 3,84 | 2,36 |
| 2017 | Prima de risc de țară (obligațiuni) | 1,06 | 1,92 | 0,86 |
| Prima de risc de țară (capital propriu) | 1,30 | 2,36 | 1,06 |

(b)

Cea de a doua etapă utilizează baza de date Damodaran privind prima de risc pentru calcularea primelor medii de risc de îndatorare și de capital propriu pe care Ungaria le impune față de celelalte țări din vestul Europei care aparțin subgrupului „Europa dezvoltată” [a se vedea nota de subsol 77], astfel cum se prevede în tabelul 9, care cuprinde societăți care își desfășoară activitatea în sectoarele avute în vedere în tabelul 8 și care sunt incluse în baza de date privind WACC la nivel de industrie (84). Aceasta va fi adăugată la valorile costurilor datoriei și capitalului propriu prezentate în prima etapă (a).

84

Tabelul 9

Tabelul 9

Primele de risc pentru Ungaria

Primele de risc pentru Ungaria

(%)

Anul

Prima de risc

Europa dezvoltată

Ungaria

Diferență

2014

Prima de risc de țară (obligațiuni)

0,99

2,56

1,57

Prima de risc de țară (capital propriu)

1,48

3,84

2,36

2017

Prima de risc de țară (obligațiuni)

1,06

1,92

0,86

Prima de risc de țară (capital propriu)

1,30

2,36

1,06

| (c) | În cea de a treia etapă, diferența respectivă dintre primele de risc de țară pentru Ungaria identificate în cea de a doua etapă (b) se adaugă la costul datoriei și capitalului propriu obținut în prima etapă (a), rezultând astfel costurile valorilor datoriei și capitalului propriu capital pentru Ungaria (85). Ulterior, WACC este obținut pentru cele două grade de îndatorare financiară propuse de autoritățile maghiare. Tabelul 10 prezintă o sinteză a rezultatelor.

  Tabelul 10


  Costul datoriei, al capitalului propriu și WACC (*6) pentru Ungaria












  (%) |
| --- | --- |
| Anul | Costuri | D/
  (D + E) | Energie verde și surse de energie regenerabile | Energie electrică | Utilități publice (general) | Producere de energie și utilități publice (medie) |
| 2014 | Datorie înainte de impozitare | | | 7,47 | 6,97 | 7,22 |
| Datorie după impozitare | | | 6,05 | 5,65 | 5,85 |
| Capital propriu | | | 12,50 | 12,40 | 12,45 |
| WACC | 50 | | 9,28 | 9,02 | 9,15 |
| WACC | 40 | | 9,92 | 9,70 | 9,81 |
| 2017 | Datorie înainte de impozitare | | 5,27 | 4,82 | 4,82 | 4,97 |
| Datorie după impozitare | | 4,27 | 3,91 | 3,91 | 4,03 |
| Capital propriu | | 10,38 | 10,97 | 10,97 | 10,77 |
| WACC | 50 | 7,32 | 7,44 | 7,44 | 7,40 |
| WACC | 40 | 7,93 | 8,15 | 8,14 | 8,07 |

(c)

În cea de a treia etapă, diferența respectivă dintre primele de risc de țară pentru Ungaria identificate în cea de a doua etapă (b) se adaugă la costul datoriei și capitalului propriu obținut în prima etapă (a), rezultând astfel costurile valorilor datoriei și capitalului propriu capital pentru Ungaria (85). Ulterior, WACC este obținut pentru cele două grade de îndatorare financiară propuse de autoritățile maghiare. Tabelul 10 prezintă o sinteză a rezultatelor.

85

Tabelul 10

Tabelul 10

Costul datoriei, al capitalului propriu și WACC (*6) pentru Ungaria

Costul datoriei, al capitalului propriu și WACC (*6

(%)

Anul

Costuri

D/

(D + E)

Energie verde și surse de energie regenerabile

Energie electrică

Utilități publice (general)

Producere de energie și utilități publice (medie)

2014

Datorie înainte de impozitare

7,47

6,97

7,22

Datorie după impozitare

6,05

5,65

5,85

Capital propriu

12,50

12,40

12,45

WACC

50

9,28

9,02

9,15

WACC

40

9,92

9,70

9,81

2017

Datorie înainte de impozitare

5,27

4,82

4,82

4,97

Datorie după impozitare

4,27

3,91

3,91

4,03

Capital propriu

10,38

10,97

10,97

10,77

WACC

50

7,32

7,44

7,44

7,40

WACC

40

7,93

8,15

8,14

8,07

| (217) | Această metodologie sugerează un WACC al proiectului pentru Paks II în intervalul cuprins între 9,15 % și 9,81 % pentru data deciziei inițiale de investiție din decembrie 2014 și un interval cuprins între 7,40 % și 8,07 % pentru februarie 2017. Acest interval se bazează pe valoarea gradului de îndatorare financiară cuprinsă între 40 % și 50 %, astfel cum se prevede în studiul privind principiul MEIP. De asemenea, trebuie observat faptul că limita inferioară de 9,15 % a WACC pentru 2014 ar trebui probabil să fie ajustată în sens crescător acolo unde au fost disponibile date privind „energia verde și surse de energie regenerabile” pentru 2014. De asemenea, introducerea explicită a unei prime de risc suplimentare pentru centralele nucleare (a se vedea nota de subsol 68) ar conduce la mărirea ambelor intervale. |
| --- | --- |

(217)

Această metodologie sugerează un WACC al proiectului pentru Paks II în intervalul cuprins între 9,15 % și 9,81 % pentru data deciziei inițiale de investiție din decembrie 2014 și un interval cuprins între 7,40 % și 8,07 % pentru februarie 2017. Acest interval se bazează pe valoarea gradului de îndatorare financiară cuprinsă între 40 % și 50 %, astfel cum se prevede în studiul privind principiul MEIP. De asemenea, trebuie observat faptul că limita inferioară de 9,15 % a WACC pentru 2014 ar trebui probabil să fie ajustată în sens crescător acolo unde au fost disponibile date privind „energia verde și surse de energie regenerabile” pentru 2014. De asemenea, introducerea explicită a unei prime de risc suplimentare pentru centralele nucleare (a se vedea nota de subsol 68) ar conduce la mărirea ambelor intervale.

Concluzie privind WACC

Concluzie privind WACC

| (218) | Cele două metodologii utilizate pentru a estima valoarea de referință la nivel de piață pentru WACC conduc la intervale care se suprapun. Valorile globale pentru 2017 sunt, în medie, mai mici decât cele din 2014, reflectând în principal evaluarea pe piață a ratei fără risc a Ungariei. Intervalele relevante sunt rezumate în tabelul 11.

  Tabelul 11


  Sinteză privind WACC








  (%) |
| --- | --- |
| | decembrie 2014 | februarie 2017 |
| Abordarea ascendentă | 9,66 -10,36 | 7,75 -8,38 |
| Abordarea comparativă | 9,15 -9,81 | 7,40 -8,07 |
| Interval general | 9,15 -10,36 | 7,40 -8,38 |
| Punct de mijloc | 9,76 | 7,89 |

(218)

Cele două metodologii utilizate pentru a estima valoarea de referință la nivel de piață pentru WACC conduc la intervale care se suprapun. Valorile globale pentru 2017 sunt, în medie, mai mici decât cele din 2014, reflectând în principal evaluarea pe piață a ratei fără risc a Ungariei. Intervalele relevante sunt rezumate în tabelul 11.

Tabelul 11

Tabelul 11

Sinteză privind WACC

Sinteză privind WACC

(%)

decembrie 2014

februarie 2017

Abordarea ascendentă

9,66 -10,36

7,75 -8,38

Abordarea comparativă

9,15 -9,81

7,40 -8,07

Interval general

9,15 -10,36

7,40 -8,38

Punct de mijloc

9,76

7,89

| (219) | Tabelul 11 indică valorile WACC situate în intervalul 9,15-10,36 % pentru decizia inițială de investiție din decembrie 2014 și o valoare care variază în intervalul 7,40-8,38 % pentru februarie 2017. Toate aceste valori ale WACC ar trebui considerate ca fiind prudente deoarece nu includ posibila primă de risc solicitată de proiectele de centrale nucleare (86). |
| --- | --- |

(219)

Tabelul 11 indică valorile WACC situate în intervalul 9,15-10,36 % pentru decizia inițială de investiție din decembrie 2014 și o valoare care variază în intervalul 7,40-8,38 % pentru februarie 2017. Toate aceste valori ale WACC ar trebui considerate ca fiind prudente deoarece nu includ posibila primă de risc solicitată de proiectele de centrale nucleare (86).

86

5.1.1.2.   
  Evaluarea Comisiei privind RIRE a proiectului

Evaluarea Comisiei privind RIRE a proiectului

| (220) | În evaluarea sa, Comisia a folosit RIRE utilizat în modelul financiar prezentat de Ungaria. În special, Comisia a acceptat metodologia utilizată în modelul financiar, precum și datele de intrare ale modelului, cu excepția previziunii privind prețul energiei electrice luată în considerare în scenariul central. Cu toate acestea, Comisia constată următoarele:






  (a) | Valoarea RIRE este foarte sensibilă la previziunea privind prețul aleasă pentru efectuarea calculului. De exemplu, aplicarea cursului de schimb EUR/USD (87) din luna noiembrie 2014 în locul cursului de schimb din luna octombrie 2015 (alegerea guvernului maghiar) pentru a obține previziunea privind prețul bazată pe AIE exprimată în EUR pentru 2014 (care s-a bazat pe datele privind previziunea din studiul PEM pe 2014 al AIE) conduce la scăderea RIRE a proiectului cu mai mult de 0,8 %. Aceasta impune o reevaluare a previziunii privind prețul care a stat la baza calculului RIRE a proiectului. |
| --- | --- | --- |

(220)

În evaluarea sa, Comisia a folosit RIRE utilizat în modelul financiar prezentat de Ungaria. În special, Comisia a acceptat metodologia utilizată în modelul financiar, precum și datele de intrare ale modelului, cu excepția previziunii privind prețul energiei electrice luată în considerare în scenariul central. Cu toate acestea, Comisia constată următoarele:

(a)

Valoarea RIRE este foarte sensibilă la previziunea privind prețul aleasă pentru efectuarea calculului. De exemplu, aplicarea cursului de schimb EUR/USD (87) din luna noiembrie 2014 în locul cursului de schimb din luna octombrie 2015 (alegerea guvernului maghiar) pentru a obține previziunea privind prețul bazată pe AIE exprimată în EUR pentru 2014 (care s-a bazat pe datele privind previziunea din studiul PEM pe 2014 al AIE) conduce la scăderea RIRE a proiectului cu mai mult de 0,8 %. Aceasta impune o reevaluare a previziunii privind prețul care a stat la baza calculului RIRE a proiectului.

87

| (b) | De asemenea, valoarea RIRE este sensibilă la: (i) factorul de încărcare (sau rata de utilizare) al unităților centralei nucleare; (ii) diversele elemente de cost legate de proiect, inclusiv costurile suportate de ambii proprietari pe perioada de construcție, precum și costul ulterior de funcționare și de întreținere pe perioada de funcționare; și (iii) eventualele întârzieri în construcție. Impactul modificărilor acestor factori trebuie evaluat cu atenție, și anume dincolo de o serie de mici abateri examinate de Ungaria în modelul financiar, în cadrul unei analize a sensibilității care asigură o verificare a fiabilității pentru principalele rezultate. |
| --- | --- |

(b)

De asemenea, valoarea RIRE este sensibilă la: (i) factorul de încărcare (sau rata de utilizare) al unităților centralei nucleare; (ii) diversele elemente de cost legate de proiect, inclusiv costurile suportate de ambii proprietari pe perioada de construcție, precum și costul ulterior de funcționare și de întreținere pe perioada de funcționare; și (iii) eventualele întârzieri în construcție. Impactul modificărilor acestor factori trebuie evaluat cu atenție, și anume dincolo de o serie de mici abateri examinate de Ungaria în modelul financiar, în cadrul unei analize a sensibilității care asigură o verificare a fiabilității pentru principalele rezultate.

| (221) | Prin urmare, în scopul de a asigura rezultate mai precise ale estimării pentru RIRE a proiectului, precum și pentru analiza sensibilității și verificările fiabilității care însoțesc rezultatele, Comisia a efectuat anumite modificări ale elementelor utilizate pentru estimarea RIRE. În special, Comisia a revizuit și a completat previziunile privind prețul prezentate de Ungaria. În plus, pe lângă utilizarea valorilor costurilor și a factorului de încărcare propuse de Ungaria pentru scenariul central al modelului financiar, Comisia a inclus, de asemenea, informațiile transmise de părțile interesate pentru a îmbunătăți precizia rezultatelor. În cele din urmă, Comisia a efectuat o verificare aprofundată a rezultatelor, prin simularea modificărilor tuturor parametrilor relevanți ai modelului. |
| --- | --- |

(221)

Prin urmare, în scopul de a asigura rezultate mai precise ale estimării pentru RIRE a proiectului, precum și pentru analiza sensibilității și verificările fiabilității care însoțesc rezultatele, Comisia a efectuat anumite modificări ale elementelor utilizate pentru estimarea RIRE. În special, Comisia a revizuit și a completat previziunile privind prețul prezentate de Ungaria. În plus, pe lângă utilizarea valorilor costurilor și a factorului de încărcare propuse de Ungaria pentru scenariul central al modelului financiar, Comisia a inclus, de asemenea, informațiile transmise de părțile interesate pentru a îmbunătăți precizia rezultatelor. În cele din urmă, Comisia a efectuat o verificare aprofundată a rezultatelor, prin simularea modificărilor tuturor parametrilor relevanți ai modelului.

| (222) | În mod similar WACC, intervalele relevante ale RIRE au fost calculate atât pe baza informațiilor disponibile în februarie 2017 (datele pentru 2017), cât și la momentul deciziei inițiale de investiție din 9 decembrie 2014 (datele pentru 2014). |
| --- | --- |

(222)

În mod similar WACC, intervalele relevante ale RIRE au fost calculate atât pe baza informațiilor disponibile în februarie 2017 (datele pentru 2017), cât și la momentul deciziei inițiale de investiție din 9 decembrie 2014 (datele pentru 2014).

Previziunile privind prețurile

Previziunile privind prețurile

| (223) | Punctele de plecare ale evaluării Comisiei referitoare la previziunile privind prețul sunt curbele de previziune privind prețul prezentate în figura 16 din studiul economic transmis de Ungaria, împreună cu previziunea privind prețul bazată pe studiul PEM pe 2014 al AIE utilizată de Comisie în decizia de inițiere a procedurii. Pentru a acoperi întreaga perioadă de exploatare preconizată a unităților Paks II, Comisia a extins graficele pentru a le include numai pe cele care vizează exclusiv perioadele de până în 2030 și, respectiv, 2040, prin menținerea constantă a nivelurilor prețului previzionat la valorile acestora la încetarea perioadei (și anume, 2030 și 2040). Respectivele previziuni privind prețul sunt ilustrate în figura 14.

  Figura 14


  Curbele de previziune pe termen lung privind prețul energiei electrice (EUR/MWh) (88)














  Sursa: | Studiu economic și modelul financiar (a se vedea considerentul 69). |
| --- | --- | --- |

(223)

Punctele de plecare ale evaluării Comisiei referitoare la previziunile privind prețul sunt curbele de previziune privind prețul prezentate în figura 16 din studiul economic transmis de Ungaria, împreună cu previziunea privind prețul bazată pe studiul PEM pe 2014 al AIE utilizată de Comisie în decizia de inițiere a procedurii. Pentru a acoperi întreaga perioadă de exploatare preconizată a unităților Paks II, Comisia a extins graficele pentru a le include numai pe cele care vizează exclusiv perioadele de până în 2030 și, respectiv, 2040, prin menținerea constantă a nivelurilor prețului previzionat la valorile acestora la încetarea perioadei (și anume, 2030 și 2040). Respectivele previziuni privind prețul sunt ilustrate în figura 14.

Figura 14

Figura 14

Curbele de previziune pe termen lung privind prețul energiei electrice (EUR/MWh) (88)

Curbele de previziune pe termen lung privind prețul energiei electrice (EUR/MWh) (88

Image 17

Sursa:

Sursa:

| (224) | Curba D din figura 14 a fost utilizată în decizia de inițiere a procedurii de către Comisie pentru a calcula RIRE a proiectului. În plus, curba H reprezintă o previziune a studiului de piață pentru 2014 efectuat de BMWi (Ministerul German al Economiei), curba I reprezintă previziunea scenariului de referință pentru 2014 realizat de BMWi, curba J reprezintă previziunea privind prețul energiei electrice din studiul PEM pe 2014 al AIE, pentru care s-a realizat conversia cifrelor din USD în EUR la un curs de schimb EUR/USD mediu aproximativ pentru septembrie 2015 de 0,9 (89). Calculele privind RIRE prezentate de Ungaria s-au bazat, în principal, pe aceste curbe H, I și J. |
| --- | --- |

(224)

Curba D din figura 14 a fost utilizată în decizia de inițiere a procedurii de către Comisie pentru a calcula RIRE a proiectului. În plus, curba H reprezintă o previziune a studiului de piață pentru 2014 efectuat de BMWi (Ministerul German al Economiei), curba I reprezintă previziunea scenariului de referință pentru 2014 realizat de BMWi, curba J reprezintă previziunea privind prețul energiei electrice din studiul PEM pe 2014 al AIE, pentru care s-a realizat conversia cifrelor din USD în EUR la un curs de schimb EUR/USD mediu aproximativ pentru septembrie 2015 de 0,9 (89). Calculele privind RIRE prezentate de Ungaria s-au bazat, în principal, pe aceste curbe H, I și J.

89

| (225) | Comisia efectuează următoarele ajustări ale curbelor prezentate în figura 14. Curba J a fost corectată pe baza cursului de schimb EUR/USD mediu disponibil la momentul previziunilor exprimate în USD din studiul PEM pe 2014 al AIE publicat în noiembrie 2014. La momentul respectiv, cursul de schimb EUR/USD mediu în decursul ultimelor trei luni a fost de 0,79. De asemenea, curba L din figura 15 face obiectul ajustării în cauză (90). |
| --- | --- |

(225)

Comisia efectuează următoarele ajustări ale curbelor prezentate în figura 14. Curba J a fost corectată pe baza cursului de schimb EUR/USD mediu disponibil la momentul previziunilor exprimate în USD din studiul PEM pe 2014 al AIE publicat în noiembrie 2014. La momentul respectiv, cursul de schimb EUR/USD mediu în decursul ultimelor trei luni a fost de 0,79. De asemenea, curba L din figura 15 face obiectul ajustării în cauză (90).

90

| (226) | În plus, pentru a estima o RIRE exactă pentru februarie 2017, Comisia utilizează previziunile privind prețul incluse în studiul Perspective energetice mondiale pe 2016 ale AIE (studiul PEM pe 2016 al AIE) publicat la 16 noiembrie 2016 (91). Întrucât cifrele originale erau exprimate în USD, Comisia a utilizat cursul de schimb EUR/USD mediu pe perioada a trei luni (jumătatea lunii august 2016-jumătatea lunii noiembrie 2016) de 0,9 relevantă pentru data publicării pentru a calcula cifrele exprimate în EUR (92), (93). Curba M din figura 15 de mai jos ilustrează această previziune privind prețul.

  Figura 15


  Curbele de previziune pe termen lung privind prețul energiei electrice (EUR/MWh) (94)














  Sursa: | Studiul economic și modelul financiar (a se vedea considerentul 69) și calculele efectuate de Comisie. |
| --- | --- | --- |

(226)

În plus, pentru a estima o RIRE exactă pentru februarie 2017, Comisia utilizează previziunile privind prețul incluse în studiul Perspective energetice mondiale pe 2016 ale AIE (studiul PEM pe 2016 al AIE) publicat la 16 noiembrie 2016 (91). Întrucât cifrele originale erau exprimate în USD, Comisia a utilizat cursul de schimb EUR/USD mediu pe perioada a trei luni (jumătatea lunii august 2016-jumătatea lunii noiembrie 2016) de 0,9 relevantă pentru data publicării pentru a calcula cifrele exprimate în EUR (92), (93). Curba M din figura 15 de mai jos ilustrează această previziune privind prețul.

91

92

93

Figura 15

Figura 15

Curbele de previziune pe termen lung privind prețul energiei electrice (EUR/MWh) (94)

Curbele de previziune pe termen lung privind prețul energiei electrice (EUR/MWh) (94

Image 18

Sursa:

Sursa:

| (227) | Această cifră furnizează două perspective principale. În primul rând, în ceea ce privește aplicarea cursului de schimb corect pentru conversia valorilor exprimate în USD în valori exprimate în EUR, previziunea privind prețul pentru Europa din studiul PEM pe 2014 al AIE scade cu aproximativ 12 % (curba L se situează sub curba J). În al doilea rând, previziunea privind prețul din studiul PEM al AIE publicat în noiembrie 2016 este, în medie, cu puțin peste 20 % mai mică decât previziunea privind prețul publicată în același studiu cu doi ani mai devreme (curba L și curba M). Acest lucru se poate explica prin scăderea prețurilor energiei electrice în 2014 și 2016 și ajustările efectuate asupra previziunii necesare (95). În consecință, orice evaluare efectuată în ceea ce privește previziunea din 2016 și calcularea RIRE aferentă ar trebui să aibă în vedere această scădere a previziunilor privind prețul și ar trebui să se concentreze pe curba M din figura 15 (96). |
| --- | --- |

(227)

Această cifră furnizează două perspective principale. În primul rând, în ceea ce privește aplicarea cursului de schimb corect pentru conversia valorilor exprimate în USD în valori exprimate în EUR, previziunea privind prețul pentru Europa din studiul PEM pe 2014 al AIE scade cu aproximativ 12 % (curba L se situează sub curba J). În al doilea rând, previziunea privind prețul din studiul PEM al AIE publicat în noiembrie 2016 este, în medie, cu puțin peste 20 % mai mică decât previziunea privind prețul publicată în același studiu cu doi ani mai devreme (curba L și curba M). Acest lucru se poate explica prin scăderea prețurilor energiei electrice în 2014 și 2016 și ajustările efectuate asupra previziunii necesare (95). În consecință, orice evaluare efectuată în ceea ce privește previziunea din 2016 și calcularea RIRE aferentă ar trebui să aibă în vedere această scădere a previziunilor privind prețul și ar trebui să se concentreze pe curba M din figura 15 (96).

95

96

| (228) | În ceea ce privește previziunile privind prețul bazate pe studiul PEM al AIE, trebuie să se observe că acestea s-au bazat pe evaluarea „scenariului privind noile politici” (97). O evaluare cuprinzătoare ar trebui să includă, de asemenea, alte scenarii luate în considerare în studiul PEM al AIE, cum ar fi „scenariul politicilor actuale” și „scenariul prețului scăzut al petrolului”, astfel cum a fost efectuată evaluarea în studiul Candole în ceea ce privește previziunile privind prețul bazate pe studiul PEM pe 2015 al AIE (98). Acest lucru este important deoarece alegerea unei alte opțiuni de politică conduce la previziuni diferite privind prețul, astfel cum sunt ilustrate în figura 12 și reproduse în figura 16 de mai jos.

  Figura 16


  Curbele de previziune pe termen lung privind prețul energiei electrice (EUR/MWh)













  Sursa: | Candole Partners. |
| --- | --- | --- |

(228)

În ceea ce privește previziunile privind prețul bazate pe studiul PEM al AIE, trebuie să se observe că acestea s-au bazat pe evaluarea „scenariului privind noile politici” (97). O evaluare cuprinzătoare ar trebui să includă, de asemenea, alte scenarii luate în considerare în studiul PEM al AIE, cum ar fi „scenariul politicilor actuale” și „scenariul prețului scăzut al petrolului”, astfel cum a fost efectuată evaluarea în studiul Candole în ceea ce privește previziunile privind prețul bazate pe studiul PEM pe 2015 al AIE (98). Acest lucru este important deoarece alegerea unei alte opțiuni de politică conduce la previziuni diferite privind prețul, astfel cum sunt ilustrate în figura 12 și reproduse în figura 16 de mai jos.

97

98

Figura 16

Figura 16

Curbele de previziune pe termen lung privind prețul energiei electrice (EUR/MWh)

Curbele de previziune pe termen lung privind prețul energiei electrice (EUR/MWh)

Image 19

Sursa:

Sursa:

| (229) | Scenariile privind prețurile de bază, prețurile ridicate și prețurile scăzute din figura 16 corespund scenariului noilor politici, scenariului politicilor actuale și scenariului prețului scăzut al petrolului din studiul PEM pe 2015 al AIE (a se vedea considerentul 128). În figura 16 se poate observa că scenariul politicilor actuale preconizează prețuri ușor mai ridicate pentru energia electrică în viitor decât scenariul noilor politici, în timp ce scenariul prețului scăzut al petrolului prevede prețuri ale energiei electrice semnificativ mai scăzute în viitor decât scenariul central al noilor politici (previziuni realizate în 2015). O analiză aprofundată a sensibilității pentru calcularea RIRE a proiectului pentru Paks II trebuie să ia în considerare acest fapt (99). |
| --- | --- |

(229)

Scenariile privind prețurile de bază, prețurile ridicate și prețurile scăzute din figura 16 corespund scenariului noilor politici, scenariului politicilor actuale și scenariului prețului scăzut al petrolului din studiul PEM pe 2015 al AIE (a se vedea considerentul 128). În figura 16 se poate observa că scenariul politicilor actuale preconizează prețuri ușor mai ridicate pentru energia electrică în viitor decât scenariul noilor politici, în timp ce scenariul prețului scăzut al petrolului prevede prețuri ale energiei electrice semnificativ mai scăzute în viitor decât scenariul central al noilor politici (previziuni realizate în 2015). O analiză aprofundată a sensibilității pentru calcularea RIRE a proiectului pentru Paks II trebuie să ia în considerare acest fapt (99).

99

| (230) | În plus, pentru o interpretare și o evaluare precisă a cifrelor previziunilor pe termen lung privind prețul pregătite de diferite instituții, aceste cifre ar trebui să fie corelate cu viitoarele prețuri ale energiei electrice din contractele încheiate la bursele de energie, chiar dacă acestea din urmă se referă la intervale de timp mult mai scurte, astfel cum se ilustrează în figura 12. Curbele prețului din figura 13, care compară viitoarele prețuri ale contractelor futures din Germania și Ungaria cu previziunile privind cele mai mici prețuri din studiul PEM al AIE (cele care corespund scenariului prețului scăzut al petrolului), indică faptul că inclusiv cele mai recente previziuni privind prețurile din studiul PEM pe 2015 al AIE ar putea fi prea optimiste, întrucât acestea pot supraevalua prețurile viitoare ale electricității. De asemenea, acest fapt trebuie să fie luat în considerare în stabilirea RIRE a proiectului Paks II, precum și în orice analiză a sensibilității. |
| --- | --- |

(230)

În plus, pentru o interpretare și o evaluare precisă a cifrelor previziunilor pe termen lung privind prețul pregătite de diferite instituții, aceste cifre ar trebui să fie corelate cu viitoarele prețuri ale energiei electrice din contractele încheiate la bursele de energie, chiar dacă acestea din urmă se referă la intervale de timp mult mai scurte, astfel cum se ilustrează în figura 12. Curbele prețului din figura 13, care compară viitoarele prețuri ale contractelor futures din Germania și Ungaria cu previziunile privind cele mai mici prețuri din studiul PEM al AIE (cele care corespund scenariului prețului scăzut al petrolului), indică faptul că inclusiv cele mai recente previziuni privind prețurile din studiul PEM pe 2015 al AIE ar putea fi prea optimiste, întrucât acestea pot supraevalua prețurile viitoare ale electricității. De asemenea, acest fapt trebuie să fie luat în considerare în stabilirea RIRE a proiectului Paks II, precum și în orice analiză a sensibilității.

Factorul de încărcare, diferite elemente de costuri și întârzieri

Factorul de încărcare, diferite elemente de costuri și întârzieri

| (231) | Având în vedere dimensiunile lor mari, complexitatea lucrărilor de construcție și durata lungă de viață a acestora, centralele nucleare sunt expuse incertitudinii legate de factorul de încărcare, durata construcției și diverse elemente de cost, printre altele. La rândul său, acest lucru are un impact substanțial asupra RIRE a proiectului. |
| --- | --- |

(231)

Având în vedere dimensiunile lor mari, complexitatea lucrărilor de construcție și durata lungă de viață a acestora, centralele nucleare sunt expuse incertitudinii legate de factorul de încărcare, durata construcției și diverse elemente de cost, printre altele. La rândul său, acest lucru are un impact substanțial asupra RIRE a proiectului.

| (232) | Dificultatea evaluării acestor incertitudini constă în faptul că Paks II este o centrală nucleară prevăzută cu tehnologie de generația III+, iar în prezent nu există nicio astfel de centrală în funcțiune (100). Prin urmare, orice analiză comparativă este de natură ipotetică. Diferența în materie de tehnologie între centralele nucleare de generația III și cele de generația III+ este suficient de mare pentru a susține că incertitudinile menționate în considerentul 231 nu se referă la Paks II. |
| --- | --- |

(232)

Dificultatea evaluării acestor incertitudini constă în faptul că Paks II este o centrală nucleară prevăzută cu tehnologie de generația III+, iar în prezent nu există nicio astfel de centrală în funcțiune (100). Prin urmare, orice analiză comparativă este de natură ipotetică. Diferența în materie de tehnologie între centralele nucleare de generația III și cele de generația III+ este suficient de mare pentru a susține că incertitudinile menționate în considerentul 231 nu se referă la Paks II.

100

Factorul de încărcare

Factorul de încărcare

| (233) | Estimările RIRE ale guvernului maghiar se bazează pe ipoteza unui factor de încărcare mediu de [90-95] % (*7) pentru Paks II. Aceasta este o cifră mult mai mare decât factorul de încărcare mediu anual de 72 % pentru toate centralele nucleare din lume, astfel cum se subliniază în „The World Nuclear Industry – Raport de situație pentru 2015” (WNIRS2015) (101). La rândul său, studiul PEM pe 2014 al AIE, din Perspective privind energia nucleară, menționează că „între 1980 și 2010, factorul de capacitate mediu global pentru reactoare a crescut de la 56 % la 79 %. Acest lucru a fost rezultatul unei mai bune gestionări, care a redus în mod semnificativ perioadele de întreruperi pentru realizarea activităților planificate de întreținere și realimentare. Reactoarele cu cele mai bune performanțe obțin factori de capacitate de aproximativ 95 %. Cu toate acestea, odată cu îmbătrânirea centralelor, atingerea acestor niveluri ridicate ar putea fi dificilă având în vedere faptul că vor fi necesare mai multe inspecții și testări frecvente ale componentelor” (102). |
| --- | --- |

(233)

Estimările RIRE ale guvernului maghiar se bazează pe ipoteza unui factor de încărcare mediu de [90-95] % (*7) pentru Paks II. Aceasta este o cifră mult mai mare decât factorul de încărcare mediu anual de 72 % pentru toate centralele nucleare din lume, astfel cum se subliniază în „The World Nuclear Industry – Raport de situație pentru 2015” (WNIRS2015) (101). La rândul său, studiul PEM pe 2014 al AIE, din Perspective privind energia nucleară, menționează că „între 1980 și 2010, factorul de capacitate mediu global pentru reactoare a crescut de la 56 % la 79 %. Acest lucru a fost rezultatul unei mai bune gestionări, care a redus în mod semnificativ perioadele de întreruperi pentru realizarea activităților planificate de întreținere și realimentare. Reactoarele cu cele mai bune performanțe obțin factori de capacitate de aproximativ 95 %. Cu toate acestea, odată cu îmbătrânirea centralelor, atingerea acestor niveluri ridicate ar putea fi dificilă având în vedere faptul că vor fi necesare mai multe inspecții și testări frecvente ale componentelor” (102).

*7

101

102

| (234) | Ar trebui remarcat faptul că astfel de cifre ridicate ale nivelului de încărcare pot fi ușor compromise de incidentele care pot avea loc pe durata de viață a centralei. De exemplu, incidentul care a avut loc în 2003 la unitatea 2 a CN Paks a redus factorul de încărcare mediu pentru perioada 1990-2015 cu aproape cinci puncte procentuale, de la 85,3 % la 80,7 %. |
| --- | --- |

(234)

Ar trebui remarcat faptul că astfel de cifre ridicate ale nivelului de încărcare pot fi ușor compromise de incidentele care pot avea loc pe durata de viață a centralei. De exemplu, incidentul care a avut loc în 2003 la unitatea 2 a CN Paks a redus factorul de încărcare mediu pentru perioada 1990-2015 cu aproape cinci puncte procentuale, de la 85,3 % la 80,7 %.

| (235) | O altă provocare pentru cele două noi reactoarele ale Paks II în menținerea unui factor de încărcare de peste 90 % este faptul că acestea sunt prevăzute să funcționeze în același timp cu unele dintre unitățile CN Paks. Impactul asupra mediului cauzat de imediata apropiere a celor două centrale nucleare de malul Dunării în zilele fierbinți de vară poate necesita o scădere a producției pentru una dintre centrale. Întrucât se presupune că cele două noi reactoare ale Paks II vor opera în mod constant cu un factor de încărcare ridicat, aceasta ar conduce la o producție scăzută și venituri scăzute pentru CN Paks, un cost economic care trebuie luat în considerare atunci când se evaluează viabilitatea economică a proiectului Paks II. |
| --- | --- |

(235)

O altă provocare pentru cele două noi reactoarele ale Paks II în menținerea unui factor de încărcare de peste 90 % este faptul că acestea sunt prevăzute să funcționeze în același timp cu unele dintre unitățile CN Paks. Impactul asupra mediului cauzat de imediata apropiere a celor două centrale nucleare de malul Dunării în zilele fierbinți de vară poate necesita o scădere a producției pentru una dintre centrale. Întrucât se presupune că cele două noi reactoare ale Paks II vor opera în mod constant cu un factor de încărcare ridicat, aceasta ar conduce la o producție scăzută și venituri scăzute pentru CN Paks, un cost economic care trebuie luat în considerare atunci când se evaluează viabilitatea economică a proiectului Paks II.

Costuri

Costuri

| (236) | Costurile pe durata de desfășurare a unui proiect pe termen lung se pot abate de la valorile preconizate pe termen lung prezentate în planul de afaceri inițial al proiectului. Motivele tipice pentru această abatere includ neintroducerea tuturor elementelor de cost relevante în planul de afaceri sau utilizarea unor ipoteze și estimări ale costurilor prea optimiste. |
| --- | --- |

(236)

Costurile pe durata de desfășurare a unui proiect pe termen lung se pot abate de la valorile preconizate pe termen lung prezentate în planul de afaceri inițial al proiectului. Motivele tipice pentru această abatere includ neintroducerea tuturor elementelor de cost relevante în planul de afaceri sau utilizarea unor ipoteze și estimări ale costurilor prea optimiste.

| (237) | Din cauza complexității acestor proiecte, costul real al construirii centralelor nucleare este adesea mult mai mare decât cel prevăzut. De exemplu, costurile de construcție a centralelor electrice EPR de generația III+ proiectate de AREVA în Franța și Finlanda au fost de aproape trei ori mai mari față de costurile inițiale incluse în contractul de construcție (103). Reactoarele de tip AP1000 proiectate de Westinghouse, aflate în curs de construcție în China și SUA, se confruntă, de asemenea, cu depășiri considerabile ale costurilor de aproximativ 20 % sau mai mult, iar costurile centralei nucleare de tip AES-2006 proiectate de Rosatom din Belarus se confruntă cu aproape o dublare a costurilor inițiale de construcție (104). |
| --- | --- |

(237)

Din cauza complexității acestor proiecte, costul real al construirii centralelor nucleare este adesea mult mai mare decât cel prevăzut. De exemplu, costurile de construcție a centralelor electrice EPR de generația III+ proiectate de AREVA în Franța și Finlanda au fost de aproape trei ori mai mari față de costurile inițiale incluse în contractul de construcție (103). Reactoarele de tip AP1000 proiectate de Westinghouse, aflate în curs de construcție în China și SUA, se confruntă, de asemenea, cu depășiri considerabile ale costurilor de aproximativ 20 % sau mai mult, iar costurile centralei nucleare de tip AES-2006 proiectate de Rosatom din Belarus se confruntă cu aproape o dublare a costurilor inițiale de construcție (104).

103

104

| (238) | În timp ce, în principiu, contracte de antrepriză cu preț fix pot să ofere protecție proprietarului pentru costurile de construcție crescute, în general acestea nu acoperă integral costurile noilor reactoare. În consecință, costurile proprietarului, inclusiv costurile de obținere a permiselor necesare, costul de conectare la rețea, costul de gestionare a deșeurilor și de dezafectare, precum și costurile de mediu nu sunt fixe și pot crește. La rândul său, furnizorul poate decide să nu absoarbă costurile suplimentare peste anumite limite și poate sugera că majorarea costurilor este cauzată de modificările cerute de către proprietar. Un astfel de litigiu poate sfârși la arbitraj și în instanță, sporind astfel și mai mult costurile legate de investiție. |
| --- | --- |

(238)

În timp ce, în principiu, contracte de antrepriză cu preț fix pot să ofere protecție proprietarului pentru costurile de construcție crescute, în general acestea nu acoperă integral costurile noilor reactoare. În consecință, costurile proprietarului, inclusiv costurile de obținere a permiselor necesare, costul de conectare la rețea, costul de gestionare a deșeurilor și de dezafectare, precum și costurile de mediu nu sunt fixe și pot crește. La rândul său, furnizorul poate decide să nu absoarbă costurile suplimentare peste anumite limite și poate sugera că majorarea costurilor este cauzată de modificările cerute de către proprietar. Un astfel de litigiu poate sfârși la arbitraj și în instanță, sporind astfel și mai mult costurile legate de investiție.

| (239) | Planul de afaceri pentru centrala nucleară Paks II pare să includă, de asemenea, anumite ipoteze privind costurile care ar putea fi considerate optimiste. Informațiile furnizate de părțile interesate sugerează că cifrele provizorii pot fi prea optimiste pentru următoarele elemente:






  — | Răcirea centralelor nucleare: modelul financiar presupune un sistem de răcire cu apă dulce, astfel cum susține Ungaria, și nu un sistem de răcire mai scump pe bază de turn de răcire, pe care deputatul Jávor îl consideră necesar; studiul de evaluare a impactului asupra mediului (SEIM) al proiectului nu prezintă o analiză cantitativă detaliată costuri-beneficii a celor două sisteme. De asemenea, ar putea fi necesară instalarea unui turn de răcire mai scump în timpul funcționării în paralel a celor două instalații (105); |
| --- | --- | --- |

(239)

Planul de afaceri pentru centrala nucleară Paks II pare să includă, de asemenea, anumite ipoteze privind costurile care ar putea fi considerate optimiste. Informațiile furnizate de părțile interesate sugerează că cifrele provizorii pot fi prea optimiste pentru următoarele elemente:

—

Răcirea centralelor nucleare: modelul financiar presupune un sistem de răcire cu apă dulce, astfel cum susține Ungaria, și nu un sistem de răcire mai scump pe bază de turn de răcire, pe care deputatul Jávor îl consideră necesar; studiul de evaluare a impactului asupra mediului (SEIM) al proiectului nu prezintă o analiză cantitativă detaliată costuri-beneficii a celor două sisteme. De asemenea, ar putea fi necesară instalarea unui turn de răcire mai scump în timpul funcționării în paralel a celor două instalații (105);

105

| — | Conectarea la rețea: modelul financiar include o cifră totală de [43 000-51 000] milioane HUF (*8) sau de [124-155] de milioane EUR (*8), care se situează sub cifra de 1,6 miliarde EUR prezentată de deputatul în Parlamentul European, domnul Jávor; nicio parte nu a prezentat informații detaliate cu privire la modul în care au fost calculate aceste cifre; |
| --- | --- |

—

Conectarea la rețea: modelul financiar include o cifră totală de [43 000-51 000] milioane HUF (*8) sau de [124-155] de milioane EUR (*8), care se situează sub cifra de 1,6 miliarde EUR prezentată de deputatul în Parlamentul European, domnul Jávor; nicio parte nu a prezentat informații detaliate cu privire la modul în care au fost calculate aceste cifre;

*8

*8

| — | Costul rezervei: modelul financiar nu include un element care ar putea fi alocat costurilor impactului centralei nucleare Paks II asupra sistemului maghiar de energie electrică, de exemplu cerințe suplimentare în materie de rezervă; vor fi prevăzute prin lege rezerve suplimentare, având în vedere dimensiunile mari ale unităților individuale ale Paks II, potrivit deputatului în Parlamentul European, domnul Jávor. |
| --- | --- |

—

Costul rezervei: modelul financiar nu include un element care ar putea fi alocat costurilor impactului centralei nucleare Paks II asupra sistemului maghiar de energie electrică, de exemplu cerințe suplimentare în materie de rezervă; vor fi prevăzute prin lege rezerve suplimentare, având în vedere dimensiunile mari ale unităților individuale ale Paks II, potrivit deputatului în Parlamentul European, domnul Jávor.

| — | Costurile de asigurare: asigurarea care acoperă accidentele pe scară largă pe care centralele nucleare le pot provoca, accidentele dincolo de baza de proiect (ADBP), ar putea costa mai mult de cele [15 000-20 000] (*8) milioane HUF sau [45-60] (*8) milioane EUR indicate în modelul financiar (106). |
| --- | --- |

—

Costurile de asigurare: asigurarea care acoperă accidentele pe scară largă pe care centralele nucleare le pot provoca, accidentele dincolo de baza de proiect (ADBP), ar putea costa mai mult de cele [15 000-20 000] (*8) milioane HUF sau [45-60] (*8) milioane EUR indicate în modelul financiar (106).

*8

*8

106

| — | Costul de întreținere: nu sunt anticipate costuri de renovare majore pe durata de viață a centralei nucleare; costurile de renovare pot fi necesare din cauza îmbătrânirii premature a anumitor elemente ale centralei nucleare sau din cauza incidentelor sau accidentelor care au loc pe durata de viață a centralei (107). |
| --- | --- |

—

Costul de întreținere: nu sunt anticipate costuri de renovare majore pe durata de viață a centralei nucleare; costurile de renovare pot fi necesare din cauza îmbătrânirii premature a anumitor elemente ale centralei nucleare sau din cauza incidentelor sau accidentelor care au loc pe durata de viață a centralei (107).

107

| (240) | Comisia remarcă faptul că orice abatere motivată de preocupările menționate în considerentul 239 de la datele furnizate de Ungaria, astfel cum au fost prezentate în planul de afaceri al Paks II (și în modelul financiar), ar conduce la o scădere a valorii RIRE a proiectului (108). |
| --- | --- |

(240)

Comisia remarcă faptul că orice abatere motivată de preocupările menționate în considerentul 239 de la datele furnizate de Ungaria, astfel cum au fost prezentate în planul de afaceri al Paks II (și în modelul financiar), ar conduce la o scădere a valorii RIRE a proiectului (108).

108

Eventuale întârzieri

Eventuale întârzieri

| (241) | Construcția centralelor nucleare este expusă întârzierilor, iar acest lucru mărește timpii de construcție (109). Principalele motive ale întârzierilor în construcție includ aspecte legate de proiectare, deficitul de forță de lucru calificată, pierderea personalului specializat, problemele privind lanțul de aprovizionare, planificarea precară și problemele „primele din acest tip” (FOAK) (110), (111). |
| --- | --- |

(241)

Construcția centralelor nucleare este expusă întârzierilor, iar acest lucru mărește timpii de construcție (109). Principalele motive ale întârzierilor în construcție includ aspecte legate de proiectare, deficitul de forță de lucru calificată, pierderea personalului specializat, problemele privind lanțul de aprovizionare, planificarea precară și problemele „primele din acest tip” (FOAK) (110), (111).

109

110

111

| (242) | În ceea ce privește întârzierile în etapa de construcție, primele două centrale electrice de generația III+ care au fost comandate și construite efectiv, centrala Oikiluoto-3 din Finlanda (anul de începere a construcției: 2005) și centrala electrică Flamanville din Franța (anul de începere a construcției: 2007) s-au confruntat cu întârzieri de peste cinci ani fiecare (112). Ambele centrale electrice sunt modele EPR proiectate de Areva. |
| --- | --- |

(242)

În ceea ce privește întârzierile în etapa de construcție, primele două centrale electrice de generația III+ care au fost comandate și construite efectiv, centrala Oikiluoto-3 din Finlanda (anul de începere a construcției: 2005) și centrala electrică Flamanville din Franța (anul de începere a construcției: 2007) s-au confruntat cu întârzieri de peste cinci ani fiecare (112). Ambele centrale electrice sunt modele EPR proiectate de Areva.

112

| (243) | Cele patru proiecte Rosatom de centrale de tip AES-2006 de generația III+ din Rusia, a căror construcție a început în perioada 2008-2010, au înregistrat, de asemenea, întârzieri, astfel cum se subliniază în tabelul 3 și în considerentul 99. De exemplu, construirea uneia dintre cele două unități model V-491 (conceptul Paks II) aflată în etapa II în Leningrad lângă Sankt Petersburg (a cărei punere în funcțiune a fost programată inițial pentru octombrie 2013) a fost întreruptă atunci când o structură de oțel utilizată pentru izolare s-a prăbușit la 17 iulie 2011 (113), punerea sa în funcțiune fiind astfel prevăzută în prezent pentru jumătatea anului 2017, în timp ce s-a preconizat că cealaltă unitate va fi dată în exploatare până în 2016 și, în prezent, este programată să fie pusă în funcțiune abia în 2018 (114). Construirea unei alte unități în Niemen în regiunea Kaliningrad a fost suspendată în 2013 (115). |
| --- | --- |

(243)

Cele patru proiecte Rosatom de centrale de tip AES-2006 de generația III+ din Rusia, a căror construcție a început în perioada 2008-2010, au înregistrat, de asemenea, întârzieri, astfel cum se subliniază în tabelul 3 și în considerentul 99. De exemplu, construirea uneia dintre cele două unități model V-491 (conceptul Paks II) aflată în etapa II în Leningrad lângă Sankt Petersburg (a cărei punere în funcțiune a fost programată inițial pentru octombrie 2013) a fost întreruptă atunci când o structură de oțel utilizată pentru izolare s-a prăbușit la 17 iulie 2011 (113), punerea sa în funcțiune fiind astfel prevăzută în prezent pentru jumătatea anului 2017, în timp ce s-a preconizat că cealaltă unitate va fi dată în exploatare până în 2016 și, în prezent, este programată să fie pusă în funcțiune abia în 2018 (114). Construirea unei alte unități în Niemen în regiunea Kaliningrad a fost suspendată în 2013 (115).

113

114

115

| (244) | Ca urmare, istoria recentă a construirii centralelor de generația III+ sugerează că întârzierile în timpul lucrărilor de construcție nu sunt neobișnuite (116). La rândul său, acest lucru are un impact asupra RIRE. Acest impact poate fi atenuat numai într-o anumită măsură, prin prevederea unor plăți pentru despăgubire în anumite circumstanțe. |
| --- | --- |

(244)

Ca urmare, istoria recentă a construirii centralelor de generația III+ sugerează că întârzierile în timpul lucrărilor de construcție nu sunt neobișnuite (116). La rândul său, acest lucru are un impact asupra RIRE. Acest impact poate fi atenuat numai într-o anumită măsură, prin prevederea unor plăți pentru despăgubire în anumite circumstanțe.

116

Calculul RIRE

Calculul RIRE

| (245) | Comisia a utilizat modelul financiar prezentat de Ungaria pentru a calcula intervalele pentru valorile RIRE corespunzătoare pentru lunile decembrie 2014 și februarie 2017. În special, Comisia:






  — | s-a bazat pe cifrele costurilor incluse în modelul financiar de guvernul maghiar, ca punct de pornire; |
| --- | --- | --- |

(245)

Comisia a utilizat modelul financiar prezentat de Ungaria pentru a calcula intervalele pentru valorile RIRE corespunzătoare pentru lunile decembrie 2014 și februarie 2017. În special, Comisia:

—

s-a bazat pe cifrele costurilor incluse în modelul financiar de guvernul maghiar, ca punct de pornire;

| — | a actualizat curbele de previziune privind prețul din modelul financiar în conformitate cu cele discutate în subsecțiunea legată de previziunile privind prețurile (a se vedea considerentele 223-230) – curbele H, I și L de previziuni privind prețul au fost utilizate pentru a calcula RIRE pentru decembrie 2014, iar curba M de previziune privind prețul a fost utilizată pentru a calcula RIRE pentru luna februarie 2017; |
| --- | --- |

—

a actualizat curbele de previziune privind prețul din modelul financiar în conformitate cu cele discutate în subsecțiunea legată de previziunile privind prețurile (a se vedea considerentele 223-230) – curbele H, I și L de previziuni privind prețul au fost utilizate pentru a calcula RIRE pentru decembrie 2014, iar curba M de previziune privind prețul a fost utilizată pentru a calcula RIRE pentru luna februarie 2017;

| — | a elaborat o analiză a sensibilității bazată pe metoda Monte Carlo pentru a obține intervale relevante pentru cifrele RIRE, corespunzătoare celor două momente în timp, și anume decembrie 2014 și februarie 2017 (117). |
| --- | --- |

—

a elaborat o analiză a sensibilității bazată pe metoda Monte Carlo pentru a obține intervale relevante pentru cifrele RIRE, corespunzătoare celor două momente în timp, și anume decembrie 2014 și februarie 2017 (117).

117

| (246) | Analiza sensibilității bazată pe metoda Monte Carlo a fost utilizată pentru a estima abaterile RIRE de la valoarea sa centrală în urma unor mici modificări ale valorilor diverselor elemente de intrare ale modelului. Au fost estimate următoarele abateri de la valorile introduse de Ungaria:






  — | mici abateri simetrice pentru inflația preconizată, cursul de schimb valutar, costurile de funcționare, costurile pentru combustibil, cheltuielile de capital de întreținere, costurile de gestionare a deșeurilor și de dezafectare, durata de viață preconizată și curba de previziune privind prețul utilizată (118); |
| --- | --- | --- |

(246)

Analiza sensibilității bazată pe metoda Monte Carlo a fost utilizată pentru a estima abaterile RIRE de la valoarea sa centrală în urma unor mici modificări ale valorilor diverselor elemente de intrare ale modelului. Au fost estimate următoarele abateri de la valorile introduse de Ungaria:

—

mici abateri simetrice pentru inflația preconizată, cursul de schimb valutar, costurile de funcționare, costurile pentru combustibil, cheltuielile de capital de întreținere, costurile de gestionare a deșeurilor și de dezafectare, durata de viață preconizată și curba de previziune privind prețul utilizată (118);

118

| — | mici abateri asimetrice pentru viitoarele rate de nefuncționare – abaterile în sens descrescător sunt limitate de utilizarea la capacitate maximă (100 %) și sunt luate în considerare ca fiind mai mici decât abaterile în sens crescător pentru valoarea de referință de [5-10] % (**) (și anume, utilizarea capacității la [90-95] % (**)) (119); |
| --- | --- |

—

mici abateri asimetrice pentru viitoarele rate de nefuncționare – abaterile în sens descrescător sunt limitate de utilizarea la capacitate maximă (100 %) și sunt luate în considerare ca fiind mai mici decât abaterile în sens crescător pentru valoarea de referință de [5-10] % (**) (și anume, utilizarea capacității la [90-95] % (**)) (119);

**

**

119

| — | Întârzierile proiectului nu au fost incluse în analiza pe baza metodei Monte Carlo din cauza modului incomplet de gestionare a întârzierilor în modelul financiar (a se vedea considerentul 249 de mai jos). |
| --- | --- |

—

Întârzierile proiectului nu au fost incluse în analiza pe baza metodei Monte Carlo din cauza modului incomplet de gestionare a întârzierilor în modelul financiar (a se vedea considerentul 249 de mai jos).

Figurile 17 și 18 de mai jos indică distribuirile valorilor RIRE ale proiectului pentru cele două perioade ale evaluării. În fiecare caz, rezultatul se bazează pe 10 000 de simulări (120).

120

| (247) | Pentru luna decembrie 2014, distribuirea RIRE estimată este centrată în jurul valorii de 8,79 %, în timp ce 90 % din valorile RIRE calculate se încadrează în intervalul [8,20 %; 9,36 %].

  Figura 17


  Valorile RIRE pentru decembrie 2014













  Sursa: | Calcule efectuate de Comisie. |
| --- | --- | --- |

(247)

Pentru luna decembrie 2014, distribuirea RIRE estimată este centrată în jurul valorii de 8,79 %, în timp ce 90 % din valorile RIRE calculate se încadrează în intervalul [8,20 %; 9,36 %].

Figura 17

Figura 17

Valorile RIRE pentru decembrie 2014

Valorile RIRE pentru decembrie 2014

Image 20

Sursa:

Sursa:

| (248) | Pentru luna februarie 2017, distribuirea RIRE estimată este centrată în jurul valorii de 7,35 %, iar 90 % din valorile RIRE calculate se încadrează în intervalul [6,79 %; 7,90 %] (121):

  Figura 18


  Valorile RIRE pentru februarie 2017













  Sursa: | Calcule efectuate de Comisie. |
| --- | --- | --- |

(248)

Pentru luna februarie 2017, distribuirea RIRE estimată este centrată în jurul valorii de 7,35 %, iar 90 % din valorile RIRE calculate se încadrează în intervalul [6,79 %; 7,90 %] (121):

121

Figura 18

Figura 18

Valorile RIRE pentru februarie 2017

Valorile RIRE pentru februarie 2017

Image 21

Sursa:

Sursa:

| (249) | Trebuie remarcat faptul că impactul posibilelor întârzieri nu este inclus în calculele privind RIRE care stau la baza figurilor 17 și 18. Acest lucru se explică, în principal, prin tratamentul incomplet al întârzierilor în modelul financiar. În special, modelul financiar permite următoarele tipuri de întârzieri:






  — | întârzieri care au avut deja loc înainte de începerea lucrărilor de construcție (denumite „întârzieri pe durata construcției” în modelul financiar); |
| --- | --- | --- |

(249)

Trebuie remarcat faptul că impactul posibilelor întârzieri nu este inclus în calculele privind RIRE care stau la baza figurilor 17 și 18. Acest lucru se explică, în principal, prin tratamentul incomplet al întârzierilor în modelul financiar. În special, modelul financiar permite următoarele tipuri de întârzieri:

—

întârzieri care au avut deja loc înainte de începerea lucrărilor de construcție (denumite „întârzieri pe durata construcției” în modelul financiar);

| — | întârzieri care au avut loc după finalizarea lucrărilor de construcții (denumite „cheltuieli ulterioare prețurilor contractuale” în modelul financiar). |
| --- | --- |

—

întârzieri care au avut loc după finalizarea lucrărilor de construcții (denumite „cheltuieli ulterioare prețurilor contractuale” în modelul financiar).

| (250) | Comisia arată că cele două scenarii de întârziere incluse în modelul financiar sunt scenarii de bază și nu pot fi utilizate pentru a modela în mod adecvat impactul real al celor mai frecvente tipuri de întârzieri, de exemplu în cazul în care întârzieri de durate diferite apar în diferite etape ale perioadei de construcție (122). |
| --- | --- |

(250)

Comisia arată că cele două scenarii de întârziere incluse în modelul financiar sunt scenarii de bază și nu pot fi utilizate pentru a modela în mod adecvat impactul real al celor mai frecvente tipuri de întârzieri, de exemplu în cazul în care întârzieri de durate diferite apar în diferite etape ale perioadei de construcție (122).

122

| (251) | Intervalele RIRE pentru cele două puncte în timp relevante pentru evaluare sunt prezentate succint în tabelul 12 de mai jos. Valoarea RIRE estimată este mai mică pentru februarie 2017 din cauza unei scăderi a previziunii privind prețul energiei electrice între 2014 și 2017. Cu toate acestea, ambele estimări pot fi considerate drept prudente, având în vedere faptul că anumite elemente calitative descrise în considerentele 238 și 239, precum și deficiențele în ceea ce privește estimările autorităților maghiare nu au putut fi incluse din punct de vedere cantitativ în modelul financiar.

  Tabelul 12


  Rezumat RIRE








  (%) |
| --- | --- |
| | decembrie 2014 | februarie 2017 |
| Interval | 8,20 -9,36 | 6,79 -7,90 |
| Punct de mijloc | 8,79 | 7,35 |

(251)

Intervalele RIRE pentru cele două puncte în timp relevante pentru evaluare sunt prezentate succint în tabelul 12 de mai jos. Valoarea RIRE estimată este mai mică pentru februarie 2017 din cauza unei scăderi a previziunii privind prețul energiei electrice între 2014 și 2017. Cu toate acestea, ambele estimări pot fi considerate drept prudente, având în vedere faptul că anumite elemente calitative descrise în considerentele 238 și 239, precum și deficiențele în ceea ce privește estimările autorităților maghiare nu au putut fi incluse din punct de vedere cantitativ în modelul financiar.

Tabelul 12

Tabelul 12

Rezumat RIRE

Rezumat RIRE

(%)

decembrie 2014

februarie 2017

Interval

8,20 -9,36

6,79 -7,90

Punct de mijloc

8,79

7,35

5.1.1.3.   
  Evaluarea Comisiei privind LCOE

Evaluarea Comisiei privind LCOE

| (252) | Din motive de exhaustivitate și pentru a reflecta toate informațiile prezentate de Ungaria (a se vedea considerentele 69 și 81-82), Comisia a luat în considerare, de asemenea, viabilitatea economică a centralei Paks II prin utilizarea metodei de măsurare a LCOE (a se vedea secțiunea 3.1.1.3). |
| --- | --- |

(252)

Din motive de exhaustivitate și pentru a reflecta toate informațiile prezentate de Ungaria (a se vedea considerentele 69 și 81-82), Comisia a luat în considerare, de asemenea, viabilitatea economică a centralei Paks II prin utilizarea metodei de măsurare a LCOE (a se vedea secțiunea 3.1.1.3).

| (253) | Atunci când a evaluat LCOE pentru o centrală nucleară maghiară precum centrala Paks II, Comisia a utilizat studiul OCDE/AIE/AEN din 2015 (a se vedea considerentul 81) ca punct de plecare. În acest studiu, LCOE pentru centrala nucleară maghiară este estimat la 80,95 EUR/MWh pentru o rată a dobânzii de 7 % și la 112,45 EUR/MWh pentru o rată a dobânzii de 10 %, având în vedere un factor de încărcare de 85 % (123). Întrucât cifrele au fost publicate în august 2015, acestea pot fi utilizate numai pentru a evalua LCOE pentru 2017, dar nu și pentru 2014. |
| --- | --- |

(253)

Atunci când a evaluat LCOE pentru o centrală nucleară maghiară precum centrala Paks II, Comisia a utilizat studiul OCDE/AIE/AEN din 2015 (a se vedea considerentul 81) ca punct de plecare. În acest studiu, LCOE pentru centrala nucleară maghiară este estimat la 80,95 EUR/MWh pentru o rată a dobânzii de 7 % și la 112,45 EUR/MWh pentru o rată a dobânzii de 10 %, având în vedere un factor de încărcare de 85 % (123). Întrucât cifrele au fost publicate în august 2015, acestea pot fi utilizate numai pentru a evalua LCOE pentru 2017, dar nu și pentru 2014.

123

| (254) | Comisia remarcă faptul că o creștere a factorului de încărcare la [90-95]% (*9), valoarea factorului de încărcare principal în observațiile Ungariei, ar modifica valoarea LCOE menționată în considerentul anterior la 74 EUR/MWh și, respectiv, la 103 EUR/MWh (124). |
| --- | --- |

(254)

Comisia remarcă faptul că o creștere a factorului de încărcare la [90-95]% (*9), valoarea factorului de încărcare principal în observațiile Ungariei, ar modifica valoarea LCOE menționată în considerentul anterior la 74 EUR/MWh și, respectiv, la 103 EUR/MWh (124).

*9

124

| (255) | Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că LCOE al unei centrale nucleare din Ungaria este mai mare de 74 EUR/MWh, care, la rândul său, este mai mare decât previziunea privind prețul de 73 EUR/MWh calculată în 2015 sau decât previziunea privind prețul de 68 EUR/MWh calculată în 2016 (125). |
| --- | --- |

(255)

Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că LCOE al unei centrale nucleare din Ungaria este mai mare de 74 EUR/MWh, care, la rândul său, este mai mare decât previziunea privind prețul de 73 EUR/MWh calculată în 2015 sau decât previziunea privind prețul de 68 EUR/MWh calculată în 2016 (125).

125

5.1.1.4.   
  Concluzii privind avantajele economice

Concluzii privind avantajele economice

| (256) | Comisia utilizează estimările WACC și RIRE obținute în secțiunile 5.1.1.1 și 5.1.1.2 pentru a evalua dacă principiul MEIP este respectat. Tabelul 13 de mai jos prezintă pe scurt informațiile relevante pentru ambele momente în timp:

  Tabelul 13


  Comparație între WACC și RIRE








  (%) |
| --- | --- |
| | decembrie 2014 | februarie 2017 |
| Interval WACC | 9,15 -10,36 | 7,40 -8,35 |
| Interval RIRE | 8,20 -9,36 | 6,79 -7,90 |
| Punct de mijloc al WACC | 9,76 | 7,88 |
| Valoarea centrală a RIRE | 8,79 | 7,35 |
| Procent din cazurile de simulare a RIRE când RIRE<(WACC)min | 85 | 55 |

(256)

Comisia utilizează estimările WACC și RIRE obținute în secțiunile 5.1.1.1 și 5.1.1.2 pentru a evalua dacă principiul MEIP este respectat. Tabelul 13 de mai jos prezintă pe scurt informațiile relevante pentru ambele momente în timp:

Tabelul 13

Tabelul 13

Comparație între WACC și RIRE

Comparație între WACC și RIRE

(%)

decembrie 2014

februarie 2017

Interval WACC

9,15 -10,36

7,40 -8,35

Interval RIRE

8,20 -9,36

6,79 -7,90

Punct de mijloc al WACC

9,76

7,88

Valoarea centrală a RIRE

8,79

7,35

Procent din cazurile de simulare a RIRE când RIRE<(WACC)min

85

55

| (257) | Tabelul 13 furnizează următoarele perspective importante:






  — | valoarea centrală a RIRE este semnificativ mai scăzută decât punctul de mijloc al intervalului WACC (8,79 % față de 9,66 % și 7,35 % față de 7,88 %) în ambele perioade; |
| --- | --- | --- |

(257)

Tabelul 13 furnizează următoarele perspective importante:

—

valoarea centrală a RIRE este semnificativ mai scăzută decât punctul de mijloc al intervalului WACC (8,79 % față de 9,66 % și 7,35 % față de 7,88 %) în ambele perioade;

| — | valoarea centrală a RIRE este chiar mai scăzută decât limita inferioară a intervalului WACC (8,79 % față de 9,15 % și 7,35 % față de 7,40 %) în ambele perioade; |
| --- | --- |

—

valoarea centrală a RIRE este chiar mai scăzută decât limita inferioară a intervalului WACC (8,79 % față de 9,15 % și 7,35 % față de 7,40 %) în ambele perioade;

| — | RIRE este mai mică decât intervalul WACC relevant pentru majoritatea cazurilor, și anume valorile RIRE estimate prin metoda de simulare Monte Carlo sunt mai mici decât limita inferioară a intervalului WACC în majoritatea cazurilor (85 % pentru decembrie 2014 și 55 % pentru februarie 2017) (126), (127). |
| --- | --- |

—

RIRE este mai mică decât intervalul WACC relevant pentru majoritatea cazurilor, și anume valorile RIRE estimate prin metoda de simulare Monte Carlo sunt mai mici decât limita inferioară a intervalului WACC în majoritatea cazurilor (85 % pentru decembrie 2014 și 55 % pentru februarie 2017) (126), (127).

126

127

| (258) | Comisia subliniază că aceste rezultate sunt prudente, având în vedere următoarele:






  — | Comisia nu este în măsură să evalueze cu precizie posibilitatea existenței unor costuri suplimentare, în special de amploarea sugerată de observațiile primite de la părțile interesate în urma publicării deciziei de inițiere a procedurii; variațiile în ceea ce privește costurile care au fost incluse în simulările Monte Carlo au fost de o amploare mult mai mică decât cele sugerate în observații; |
| --- | --- | --- |

(258)

Comisia subliniază că aceste rezultate sunt prudente, având în vedere următoarele:

—

Comisia nu este în măsură să evalueze cu precizie posibilitatea existenței unor costuri suplimentare, în special de amploarea sugerată de observațiile primite de la părțile interesate în urma publicării deciziei de inițiere a procedurii; variațiile în ceea ce privește costurile care au fost incluse în simulările Monte Carlo au fost de o amploare mult mai mică decât cele sugerate în observații;

| — | previziunile prețului pentru scenariile prețului scăzut al petrolului în viitor prezentate în observațiile primite de Comisie nu au fost incluse în analiza sensibilității și nu au fost efectuate corecții pentru a lua în considerare abaterea viitoarelor prețuri contractuale ale energiei electrice listate la bursele de energie de la previziunile privind prețul avute în vedere; |
| --- | --- |

—

previziunile prețului pentru scenariile prețului scăzut al petrolului în viitor prezentate în observațiile primite de Comisie nu au fost incluse în analiza sensibilității și nu au fost efectuate corecții pentru a lua în considerare abaterea viitoarelor prețuri contractuale ale energiei electrice listate la bursele de energie de la previziunile privind prețul avute în vedere;

| — | nu a fost inclusă nicio primă de risc pentru centralele nucleare, în plus față de prime de risc standard pentru producerea de energie electrică și utilitățile publice; |
| --- | --- |

—

nu a fost inclusă nicio primă de risc pentru centralele nucleare, în plus față de prime de risc standard pentru producerea de energie electrică și utilitățile publice;

| — | pentru anul 2014, nu au fost disponibile estimări ale WACC pentru sectorul „energie verde și surse de energie regenerabile” în analiza de referință a WACC. |
| --- | --- |

—

pentru anul 2014, nu au fost disponibile estimări ale WACC pentru sectorul „energie verde și surse de energie regenerabile” în analiza de referință a WACC.

Acest lucru sugerează că, în realitate, posibila diferență între valorile RIRE și valorile WACC care corespund fiecărui moment în timp este foarte probabil să fie chiar mai mare.

| (259) | În plus, calculele subiacente pentru estimarea RIRE a proiectului, combinate cu valorile WACC estimate, pot fi utilizate, de asemenea, pentru a cuantifica valoarea actualizată netă (VAN) a pierderilor totale preconizate pe durata de desfășurare a proiectului, în cazul în care acesta a fost finanțat de un investitor în economia de piață. În special, se preconizează că proiectul va genera pierderi de 600 de milioane EUR în scenariul de bază cu un WACC de piață de 7,88 % și RIRE de 7,35 %, valorile medii pentru datele din 2017 (128). |
| --- | --- |

(259)

În plus, calculele subiacente pentru estimarea RIRE a proiectului, combinate cu valorile WACC estimate, pot fi utilizate, de asemenea, pentru a cuantifica valoarea actualizată netă (VAN) a pierderilor totale preconizate pe durata de desfășurare a proiectului, în cazul în care acesta a fost finanțat de un investitor în economia de piață. În special, se preconizează că proiectul va genera pierderi de 600 de milioane EUR în scenariul de bază cu un WACC de piață de 7,88 % și RIRE de 7,35 %, valorile medii pentru datele din 2017 (128).

128

| (260) | În plus, pe lângă comparația între WACC și RIRE, analiza sumară a LCOE confirmat, de asemenea, că prețurile preconizate nu ar acoperi costurile egalizate ale energiei electrice produse de Paks II. |
| --- | --- |

(260)

În plus, pe lângă comparația între WACC și RIRE, analiza sumară a LCOE confirmat, de asemenea, că prețurile preconizate nu ar acoperi costurile egalizate ale energiei electrice produse de Paks II.

| (261) | Pe baza acestor rezultate, Comisia concluzionează că proiectul nu ar genera suficiente câștiguri pentru a acoperi costurile unui investitor privat care ar putea obține finanțare la prețurile pieței. Chiar dacă datele din februarie 2017 sunt cele mai relevante pentru efectuarea testului MEIP, rezultatele obținute din analiza acestor date sunt valabile inclusiv atunci când analiza este efectuată pe baza datelor disponibile la momentul deciziei inițiale de investiție din decembrie 2014. |
| --- | --- |

(261)

Pe baza acestor rezultate, Comisia concluzionează că proiectul nu ar genera suficiente câștiguri pentru a acoperi costurile unui investitor privat care ar putea obține finanțare la prețurile pieței. Chiar dacă datele din februarie 2017 sunt cele mai relevante pentru efectuarea testului MEIP, rezultatele obținute din analiza acestor date sunt valabile inclusiv atunci când analiza este efectuată pe baza datelor disponibile la momentul deciziei inițiale de investiție din decembrie 2014.

| (262) | Pe baza evaluării prezentate aici, Comisia concluzionează că un investitor privat nu ar fi investit în proiect în aceiași termeni și aceleași condiții. Prin urmare, având în vedere că Paks II beneficiază în totalitate de un activ nou cu o valoare economică, Comisia constată că măsura implică un avantaj economic pentru Paks II. |
| --- | --- |

(262)

Pe baza evaluării prezentate aici, Comisia concluzionează că un investitor privat nu ar fi investit în proiect în aceiași termeni și aceleași condiții. Prin urmare, având în vedere că Paks II beneficiază în totalitate de un activ nou cu o valoare economică, Comisia constată că măsura implică un avantaj economic pentru Paks II.

5.1.2.   TRANSFERUL RESURSELOR DE STAT ȘI IMPUTABILITATEA STATULUI

| (263) | Astfel cum s-a explicat în decizia de inițiere a procedurii, Ungaria ar urma să finanțeze lucrările de construcție ale proiectului cu fonduri de stat, din care 80 % constituie un împrumut acordat de Federația Rusă, iar 20 % reprezintă fondurile proprii ale Ungariei. Ungaria ar urma să finanțeze direct toate investițiile care sunt necesare pentru comandarea, proiectarea și construirea unităților de producere a energiei 5 și 6, astfel cum se prevede în AIG de finanțare. Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura ar implica un transfer de resurse ale statului maghiar. |
| --- | --- |

(263)

Astfel cum s-a explicat în decizia de inițiere a procedurii, Ungaria ar urma să finanțeze lucrările de construcție ale proiectului cu fonduri de stat, din care 80 % constituie un împrumut acordat de Federația Rusă, iar 20 % reprezintă fondurile proprii ale Ungariei. Ungaria ar urma să finanțeze direct toate investițiile care sunt necesare pentru comandarea, proiectarea și construirea unităților de producere a energiei 5 și 6, astfel cum se prevede în AIG de finanțare. Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura ar implica un transfer de resurse ale statului maghiar.

| (264) | De asemenea, Comisia reamintește că măsura este imputabilă statului maghiar, întrucât Ungaria a luat decizia de a investi în proiect, iar aceasta va lua o decide cu privire la eliberarea fondurilor necesare pentru plata prețului de cumpărare prevăzut în contractul IAPC și finanțarea prin capital propriu a celor două reactoare noi ale Paks II. |
| --- | --- |

(264)

De asemenea, Comisia reamintește că măsura este imputabilă statului maghiar, întrucât Ungaria a luat decizia de a investi în proiect, iar aceasta va lua o decide cu privire la eliberarea fondurilor necesare pentru plata prețului de cumpărare prevăzut în contractul IAPC și finanțarea prin capital propriu a celor două reactoare noi ale Paks II.

5.1.3.   SELECTIVITATE

| (265) | Se consideră că o măsură este selectivă atunci când aceasta favorizează numai anumite întreprinderi sau producția numai anumitor bunuri. Comisia reiterează că măsura este selectivă deoarece vizează o singură întreprindere, în măsura în care Ungaria a desemnat Paks II, prin Hotărârea Guvernului nr. 1429/2014 (VII. 31.), ca organizație autorizată a Ungariei care va fi proprietarul și operatorul noilor unități de producere a energiei nucleare. Prin urmare, se consideră că avantajul este selectiv. |
| --- | --- |

(265)

Se consideră că o măsură este selectivă atunci când aceasta favorizează numai anumite întreprinderi sau producția numai anumitor bunuri. Comisia reiterează că măsura este selectivă deoarece vizează o singură întreprindere, în măsura în care Ungaria a desemnat Paks II, prin Hotărârea Guvernului nr. 1429/2014 (VII. 31.), ca organizație autorizată a Ungariei care va fi proprietarul și operatorul noilor unități de producere a energiei nucleare. Prin urmare, se consideră că avantajul este selectiv.

5.1.4.   EFECTUL ASUPRA COMERȚULUI ȘI DENATURAREA CONCURENȚEI

| (266) | Astfel cum a subliniat Comisia în decizia de inițiere a procedurii, piața energiei electrice a fost liberalizată în Uniune, iar producătorii de energie electrică sunt implicați în schimburile comerciale dintre statele membre. În plus, infrastructura de energie electrică din Ungaria este relativ puternică, cu interconexiuni solide (egale cu 30 % din capacitatea internă instalată) cu statele membre învecinate. Deși Ungaria este un importator net, figura 5 de la considerentul 49 ilustrează faptul că Ungaria exportă, de asemenea, energie electrică nu numai pe piața cuplată Republica Cehă-Slovacia-Ungaria-România (operațională din 2014), ci și către Austria și Croația. |
| --- | --- |

(266)

Astfel cum a subliniat Comisia în decizia de inițiere a procedurii, piața energiei electrice a fost liberalizată în Uniune, iar producătorii de energie electrică sunt implicați în schimburile comerciale dintre statele membre. În plus, infrastructura de energie electrică din Ungaria este relativ puternică, cu interconexiuni solide (egale cu 30 % din capacitatea internă instalată) cu statele membre învecinate. Deși Ungaria este un importator net, figura 5 de la considerentul 49 ilustrează faptul că Ungaria exportă, de asemenea, energie electrică nu numai pe piața cuplată Republica Cehă-Slovacia-Ungaria-România (operațională din 2014), ci și către Austria și Croația.

| (267) | Măsura notificată ar permite dezvoltarea unei capacități semnificative care, în caz contrar, ar fi făcut obiectul unei investiții private realizate de alți operatori de pe piață care utilizează tehnologii alternative, fie din Ungaria sau din alte state membre. În plus, întrucât energia electrică este comercializată la nivel transfrontalier, orice avantaj selectiv acordat unei întreprinderi are potențialul de a afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

(267)

Măsura notificată ar permite dezvoltarea unei capacități semnificative care, în caz contrar, ar fi făcut obiectul unei investiții private realizate de alți operatori de pe piață care utilizează tehnologii alternative, fie din Ungaria sau din alte state membre. În plus, întrucât energia electrică este comercializată la nivel transfrontalier, orice avantaj selectiv acordat unei întreprinderi are potențialul de a afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii.

| (268) | Prin urmare, Comisia reafirmă că măsura amenință să denatureze concurența. |
| --- | --- |

(268)

Prin urmare, Comisia reafirmă că măsura amenință să denatureze concurența.

5.1.5.   CONCLUZIE CU PRIVIRE LA EXISTENȚA AJUTORULUI DE STAT

| (269) | Având în vedere concluzia Comisiei că măsura implică un avantaj economic pentru Paks II și că restul elementelor pentru constatarea existenței unui ajutor de stat sunt prezente, Comisia conchide că, în cadrul proiectului, statul maghiar acordă ajutor în favoarea Paks II, care constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(269)

Având în vedere concluzia Comisiei că măsura implică un avantaj economic pentru Paks II și că restul elementelor pentru constatarea existenței unui ajutor de stat sunt prezente, Comisia conchide că, în cadrul proiectului, statul maghiar acordă ajutor în favoarea Paks II, care constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

5.2.   CARACTERUL LEGAL AL AJUTORULUI

CARACTERUL LEGAL AL AJUTORULUI

| (270) | Astfel cum s-a constatat în decizia de inițiere (considerentul 116), Comisia își menține afirmația potrivit căreia, deși o serie de acorduri au fost deja încheiate, iar decizia inițială de investiție a fost deja luată, decizia finală de investiție prin care Paks II a comandat lucrările de construcție a celor două noi reactoare nu a fost încă adoptată și nu au fost efectuate încă plăți în temeiul contractului IAPC. Prin urmare, prin notificarea măsurii înainte de punerea sa în aplicare, Ungaria și-a îndeplinit obligația de suspendare, în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(270)

Astfel cum s-a constatat în decizia de inițiere (considerentul 116), Comisia își menține afirmația potrivit căreia, deși o serie de acorduri au fost deja încheiate, iar decizia inițială de investiție a fost deja luată, decizia finală de investiție prin care Paks II a comandat lucrările de construcție a celor două noi reactoare nu a fost încă adoptată și nu au fost efectuate încă plăți în temeiul contractului IAPC. Prin urmare, prin notificarea măsurii înainte de punerea sa în aplicare, Ungaria și-a îndeplinit obligația de suspendare, în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE.

5.3.   COMPATIBILITATE

COMPATIBILITATE

| (271) | Având în vedere că s-a constatat faptul că măsura implică un ajutor de stat, Comisia a examinat în continuare dacă măsura ar putea fi considerată compatibilă cu piața internă. |
| --- | --- |

(271)

Având în vedere că s-a constatat faptul că măsura implică un ajutor de stat, Comisia a examinat în continuare dacă măsura ar putea fi considerată compatibilă cu piața internă.

| (272) | Comisia observă că, în pofida faptului că Ungaria consideră că măsura nu constituie ajutor de stat, aceasta a prezentat totuși argumente în ceea ce privește compatibilitatea măsurii cu piața internă ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii și la observațiile părților terțe primite de Comisie în urma publicării deciziei de inițiere a procedurii (a se vedea secțiunea 3.2). |
| --- | --- |

(272)

Comisia observă că, în pofida faptului că Ungaria consideră că măsura nu constituie ajutor de stat, aceasta a prezentat totuși argumente în ceea ce privește compatibilitatea măsurii cu piața internă ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii și la observațiile părților terțe primite de Comisie în urma publicării deciziei de inițiere a procedurii (a se vedea secțiunea 3.2).

5.3.1.   TEMEIUL JURIDIC AL EVALUĂRII

| (273) | Astfel cum se explică în secțiunea 3.3.1 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia poate declara că o măsură este compatibilă direct în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE în cazul în care măsura contribuie la îndeplinirea unui obiectiv comun, este necesară și proporțională pentru atingerea respectivului obiectiv și nu afectează negativ condițiile în care se realizează schimburile comerciale, într-o măsură care să contravină obiectivului comun. |
| --- | --- |

(273)

Astfel cum se explică în secțiunea 3.3.1 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia poate declara că o măsură este compatibilă direct în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE în cazul în care măsura contribuie la îndeplinirea unui obiectiv comun, este necesară și proporțională pentru atingerea respectivului obiectiv și nu afectează negativ condițiile în care se realizează schimburile comerciale, într-o măsură care să contravină obiectivului comun.

| (274) | Măsura trebuie să îndeplinească următoarele condiții: (i) să urmărească să faciliteze dezvoltarea activităților sau regiunilor economice, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE; (ii) să fie orientată către o îmbunătățire semnificativă care nu ar putea fi realizată numai de piață (de exemplu, o disfuncționalitate a pieței); (iii) măsura propusă este un instrument de politică adecvat pentru abordarea obiectivului de interes comun; (IV) să aibă un efect de stimulare; (v) să fie proporțională cu nevoile pe baza cărora este utilizată; și (vi) să nu denatureze în mod nejustificat concurența și schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(274)

Măsura trebuie să îndeplinească următoarele condiții: (i) să urmărească să faciliteze dezvoltarea activităților sau regiunilor economice, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE; (ii) să fie orientată către o îmbunătățire semnificativă care nu ar putea fi realizată numai de piață (de exemplu, o disfuncționalitate a pieței); (iii) măsura propusă este un instrument de politică adecvat pentru abordarea obiectivului de interes comun; (IV) să aibă un efect de stimulare; (v) să fie proporțională cu nevoile pe baza cărora este utilizată; și (vi) să nu denatureze în mod nejustificat concurența și schimburile comerciale dintre statele membre.

| (275) | În răspunsul acestora la decizia de inițiere a procedurii, autoritățile maghiare au susținut că normele privind ajutoarele de stat, în special interdicția generală privind acordarea de ajutor de stat, nu se aplică măsurilor care intră sub incidența Tratatului Euratom. |
| --- | --- |

(275)

În răspunsul acestora la decizia de inițiere a procedurii, autoritățile maghiare au susținut că normele privind ajutoarele de stat, în special interdicția generală privind acordarea de ajutor de stat, nu se aplică măsurilor care intră sub incidența Tratatului Euratom.

| (276) | Comisia recunoaște că investiția în cauză este o activitate industrială care intră în domeniul de aplicare a Tratatului Euratom (a se vedea anexa II); cu toate acestea, acest fapt în sine nu are ca efect neaplicarea articolelor 107 și 108 din TFUE atunci când se evaluează metoda de finanțare a unei astfel de activități. |
| --- | --- |

(276)

Comisia recunoaște că investiția în cauză este o activitate industrială care intră în domeniul de aplicare a Tratatului Euratom (a se vedea anexa II); cu toate acestea, acest fapt în sine nu are ca efect neaplicarea articolelor 107 și 108 din TFUE atunci când se evaluează metoda de finanțare a unei astfel de activități.

| (277) | De fapt, în timp ce articolul 2 litera (c) din Tratatul Euratom instituie obligația Uniunii de a facilita investițiile în domeniul energiei nucleare, iar articolul 40 din Tratatul Euratom impune Uniunii obligația de a publica programele cu caracter informativ pentru a facilita dezvoltarea investițiilor în domeniul nuclear, Tratatul Euratom nu prevede niciun fel de norme specifice privind controlul finanțării de către un stat membru a unor astfel de investiții. În conformitate cu articolul 106a alineatul (3) din Tratatul Euratom, dispozițiile prevăzute în TFUE nu instituie derogări de la dispozițiile Tratatului Euratom. |
| --- | --- |

(277)

De fapt, în timp ce articolul 2 litera (c) din Tratatul Euratom instituie obligația Uniunii de a facilita investițiile în domeniul energiei nucleare, iar articolul 40 din Tratatul Euratom impune Uniunii obligația de a publica programele cu caracter informativ pentru a facilita dezvoltarea investițiilor în domeniul nuclear, Tratatul Euratom nu prevede niciun fel de norme specifice privind controlul finanțării de către un stat membru a unor astfel de investiții. În conformitate cu articolul 106a alineatul (3) din Tratatul Euratom, dispozițiile prevăzute în TFUE nu instituie derogări de la dispozițiile Tratatului Euratom.

| (278) | De fapt, articolele 107 și 108 din TFUE nu instituie derogări de la nicio dispoziție a Tratatului Euratom, întrucât nu sunt prevăzute norme diferite privind controlul ajutoarelor de stat în Tratatul Euratom, iar controlul ajutoarelor de stat efectuat de Comisie în temeiul articolelor 107 și 108 din TFUE nu împiedică îndeplinirea obiectivului de promovare a noilor investiții în domeniul nuclear consacrat în Tratatul Euratom. |
| --- | --- |

(278)

De fapt, articolele 107 și 108 din TFUE nu instituie derogări de la nicio dispoziție a Tratatului Euratom, întrucât nu sunt prevăzute norme diferite privind controlul ajutoarelor de stat în Tratatul Euratom, iar controlul ajutoarelor de stat efectuat de Comisie în temeiul articolelor 107 și 108 din TFUE nu împiedică îndeplinirea obiectivului de promovare a noilor investiții în domeniul nuclear consacrat în Tratatul Euratom.

5.3.2.   CONFORMITATEA CU NORMELE UNIUNII, ALTELE DECÂT NORMELE PRIVIND AJUTOARELE DE STAT

| (279) | Numeroase părți interesate au formulat observații privind conformitatea măsurii cu Directivele 2014/24/UE și 2014/25/UE (în special cu Directiva 2014/25/UE, din cauza normelor specifice sectorului) și cu articolul 8 din Directiva 2009/72/CE (Directiva privind energia electrică). Prin urmare, Comisia a evaluat măsura în care o (posibilă) incompatibilitate cu dispozițiile Directivelor 2014/24/UE și 2014/25/UE și cu articolul 8 din Directiva 2009/72/CE în ceea ce privește atribuirea directă a unui contract unei întreprinderi pentru construirea celor două noi reactoare ale centralei Paks II ar putea avea un impact asupra evaluării ajutorului de stat în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(279)

Numeroase părți interesate au formulat observații privind conformitatea măsurii cu Directivele 2014/24/UE și 2014/25/UE (în special cu Directiva 2014/25/UE, din cauza normelor specifice sectorului) și cu articolul 8 din Directiva 2009/72/CE (Directiva privind energia electrică). Prin urmare, Comisia a evaluat măsura în care o (posibilă) incompatibilitate cu dispozițiile Directivelor 2014/24/UE și 2014/25/UE și cu articolul 8 din Directiva 2009/72/CE în ceea ce privește atribuirea directă a unui contract unei întreprinderi pentru construirea celor două noi reactoare ale centralei Paks II ar putea avea un impact asupra evaluării ajutorului de stat în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

| (280) | Conform unei jurisprudențe constante, „atunci când Comisia aplică procedura în materie de ajutoare de stat, aceasta are obligația, în temeiul economiei generale a tratatului, să respecte coerența dintre dispozițiile care reglementează ajutoarele de stat și alte dispoziții specifice decât cele privind ajutoarele de stat și, astfel, să aprecieze compatibilitatea ajutorului în cauză cu aceste dispoziții specifice. Cu toate acestea, o astfel de obligație se impune Comisiei numai în ceea ce privește modalitățile unui ajutor atât de indisociabil legate de obiectul ajutorului încât este imposibil să fie evaluate separat. (...) În cazul unei obligații a Comisiei de a lua o poziție în mod definitiv, indiferent care ar fi legătura între ajutor și obiectul ajutorului în cauză, în cadrul unei proceduri în materie de ajutoare de stat, privind existența sau inexistența unei încălcări a dispozițiilor dreptului Uniunii distincte de cele care intră sub incidența articolelor 107 și 108 din TFUE, (...) că ar fi contrară, pe de o parte, normelor și garanțiilor procedurale – în parte foarte divergente și implicând consecințe juridice distincte – care sunt proprii procedurilor special prevăzute pentru controlul aplicării acestor dispoziții și, pe de altă parte, principiului autonomiei procedurilor administrative și căilor de recurs. (...) Astfel, dacă modalitatea ajutorului în cauză este legată indisociabil de obiectul ajutorului, conformitatea sa cu alte dispoziții decât cele privind ajutoarele de stat va fi apreciată de Comisie în cadrul procedurii prevăzute de articolul 108 TFUE și această apreciere va putea conduce la o declarație de incompatibilitate a ajutorului în cauză cu piața internă. În schimb, în cazul în care modalitatea în cauză poate fi disociată de obiectul ajutorului, Comisia nu are obligația să evalueze conformitatea sa cu alte dispoziții decât cele privind ajutoarele de stat în cadrul procedurii prevăzute de articolul 108 din TFUE” (129). |
| --- | --- |

(280)

Conform unei jurisprudențe constante, „atunci când Comisia aplică procedura în materie de ajutoare de stat, aceasta are obligația, în temeiul economiei generale a tratatului, să respecte coerența dintre dispozițiile care reglementează ajutoarele de stat și alte dispoziții specifice decât cele privind ajutoarele de stat și, astfel, să aprecieze compatibilitatea ajutorului în cauză cu aceste dispoziții specifice. Cu toate acestea, o astfel de obligație se impune Comisiei numai în ceea ce privește modalitățile unui ajutor atât de indisociabil legate de obiectul ajutorului încât este imposibil să fie evaluate separat. (...) În cazul unei obligații a Comisiei de a lua o poziție în mod definitiv, indiferent care ar fi legătura între ajutor și obiectul ajutorului în cauză, în cadrul unei proceduri în materie de ajutoare de stat, privind existența sau inexistența unei încălcări a dispozițiilor dreptului Uniunii distincte de cele care intră sub incidența articolelor 107 și 108 din TFUE, (...) că ar fi contrară, pe de o parte, normelor și garanțiilor procedurale – în parte foarte divergente și implicând consecințe juridice distincte – care sunt proprii procedurilor special prevăzute pentru controlul aplicării acestor dispoziții și, pe de altă parte, principiului autonomiei procedurilor administrative și căilor de recurs. (...) Astfel, dacă modalitatea ajutorului în cauză este legată indisociabil de obiectul ajutorului, conformitatea sa cu alte dispoziții decât cele privind ajutoarele de stat va fi apreciată de Comisie în cadrul procedurii prevăzute de articolul 108 TFUE și această apreciere va putea conduce la o declarație de incompatibilitate a ajutorului în cauză cu piața internă. În schimb, în cazul în care modalitatea în cauză poate fi disociată de obiectul ajutorului, Comisia nu are obligația să evalueze conformitatea sa cu alte dispoziții decât cele privind ajutoarele de stat în cadrul procedurii prevăzute de articolul 108 din TFUE” (129).

129

| (281) | Având în vedere cele de mai sus, în ceea ce privește măsura notificată, evaluarea sa privind compatibilitatea ar putea fi afectată de o posibilă neconformitate cu Directiva 2014/25/UE în cazul în care aceasta ar conduce la denaturarea suplimentară a concurenței și a schimburilor comerciale pe piața energiei electrice (piața pe care beneficiarul ajutorului – Paks II – va fi activ). |
| --- | --- |

(281)

Având în vedere cele de mai sus, în ceea ce privește măsura notificată, evaluarea sa privind compatibilitatea ar putea fi afectată de o posibilă neconformitate cu Directiva 2014/25/UE în cazul în care aceasta ar conduce la denaturarea suplimentară a concurenței și a schimburilor comerciale pe piața energiei electrice (piața pe care beneficiarul ajutorului – Paks II – va fi activ).

| (282) | În această privință, Comisia ia act de faptul că Directiva 2014/25/UE este relevantă în ceea ce privește atribuirea directă a lucrărilor de construcție pentru cele două reactoare noi către o anumită întreprindere. În cazul de față, deși întreprinderii JSC NIAEP, care își desfășoară activitatea în sectorul construcției de centrale nucleare, i-a fost acordată direct lucrările de construcție a celor două reactoare prin intermediul AIG, JSC NIAEP nu este beneficiarul ajutorului. Într-adevăr, beneficiarul ajutorului este Paks II, un participant la piață pe piața energiei electrice, care va deține și va exploata cele două noi reactoare nucleare. Astfel cum s-a precizat deja în decizia de inițiere a procedurii, JSC NIAEP nu este considerată ca fiind un potențial beneficiar al măsurii în cauză. |
| --- | --- |

(282)

În această privință, Comisia ia act de faptul că Directiva 2014/25/UE este relevantă în ceea ce privește atribuirea directă a lucrărilor de construcție pentru cele două reactoare noi către o anumită întreprindere. În cazul de față, deși întreprinderii JSC NIAEP, care își desfășoară activitatea în sectorul construcției de centrale nucleare, i-a fost acordată direct lucrările de construcție a celor două reactoare prin intermediul AIG, JSC NIAEP nu este beneficiarul ajutorului. Într-adevăr, beneficiarul ajutorului este Paks II, un participant la piață pe piața energiei electrice, care va deține și va exploata cele două noi reactoare nucleare. Astfel cum s-a precizat deja în decizia de inițiere a procedurii, JSC NIAEP nu este considerată ca fiind un potențial beneficiar al măsurii în cauză.

| (283) | Astfel, o eventuală nerespectare a normelor în materie de achiziții publice în cazul de față ar putea produce efecte de denaturare pe piața lucrărilor de construcție a centralelor nucleare. Cu toate acestea, obiectul ajutorului pentru investiții acordat Paks II este de a-i permite acesteia să producă energie electrică fără a suporta costurile de investiții pentru construirea de instalații nucleare. Prin urmare, nu a fost identificat niciun efect de denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale pe piața energiei electrice care ar fi rezultat din nerespectarea Directivei 2014/25/UE, în ceea ce privește atribuirea directă a lucrărilor de construcție către JSC NIAEP. |
| --- | --- |

(283)

Astfel, o eventuală nerespectare a normelor în materie de achiziții publice în cazul de față ar putea produce efecte de denaturare pe piața lucrărilor de construcție a centralelor nucleare. Cu toate acestea, obiectul ajutorului pentru investiții acordat Paks II este de a-i permite acesteia să producă energie electrică fără a suporta costurile de investiții pentru construirea de instalații nucleare. Prin urmare, nu a fost identificat niciun efect de denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale pe piața energiei electrice care ar fi rezultat din nerespectarea Directivei 2014/25/UE, în ceea ce privește atribuirea directă a lucrărilor de construcție către JSC NIAEP.

| (284) | Prin urmare, în absența unei „legături indisolubile” între eventuala încălcare a Directivei 2014/25/UE și obiectul ajutorului, evaluarea compatibilității ajutorului poate să nu fie afectată de această posibilă încălcare. |
| --- | --- |

(284)

Prin urmare, în absența unei „legături indisolubile” între eventuala încălcare a Directivei 2014/25/UE și obiectul ajutorului, evaluarea compatibilității ajutorului poate să nu fie afectată de această posibilă încălcare.

| (285) | În orice caz, respectarea de către Ungaria a Directivei 2014/25/UE a fost examinată de către Comisie în cadrul unei proceduri separate, în care concluzia preliminară pe baza informațiilor disponibile este că procedurile prevăzute în Directiva 2014/25/UE nu ar fi aplicabile încredințării lucrărilor de construcție a celor două reactoare în baza articolului 50 litera (c) din directiva menționată. |
| --- | --- |

(285)

În orice caz, respectarea de către Ungaria a Directivei 2014/25/UE a fost examinată de către Comisie în cadrul unei proceduri separate, în care concluzia preliminară pe baza informațiilor disponibile este că procedurile prevăzute în Directiva 2014/25/UE nu ar fi aplicabile încredințării lucrărilor de construcție a celor două reactoare în baza articolului 50 litera (c) din directiva menționată.

| (286) | În ceea ce privește posibila încălcare a articolului 8 din Directiva 2009/72/CE, Comisia consideră că cerința de a aplica o procedură de atribuire a contractelor sau orice procedură echivalentă din punct de vedere al transparenței și nediscriminării pentru furnizarea noii capacități nu este o cerință absolută. De fapt, articolul 8 alineatul (1) prima teză impune statelor membre să prevadă în dreptul intern posibilitatea de a utiliza procedura de atribuire a contractelor pentru noile capacități. Ungaria a respectat această cerință prin transpunerea sa în Legea privind energia electrică (130). În plus, în conformitate articolul 8 alineatul (1) a doua teză, o procedură de atribuire a contractelor nu este necesară în cazul în care capacitatea de producere a energiei care urmează să fie construită pe baza procedurii de autorizare prevăzute la articolul 7 din Directiva 2009/72/CE este suficientă pentru a asigura securitatea aprovizionării. Acesta este cazul de față: proiectul a fost autorizat (în urma procedurii de autorizare descrise la articolul 7, tocmai pentru a acoperi, printre altele, decalajul în ceea ce privește viitoarea capacitate internă totală instalată preconizată, iar Comisia nu dispune de elemente de probă care să arate insuficiența capacității instalate. Astfel, procedura de atribuire a contractelor sau procedura echivalentă în temeiul articolului 8 din Directiva 2009/72/CE nu pare să se aplice în proiectul în cauză. Având în vedere cele de mai sus, Comisia nu dispune de suficiente elemente de probă pentru a indica o eventuală aplicabilitate a articolului 8 din Directiva 2009/72/CE. |
| --- | --- |

(286)

În ceea ce privește posibila încălcare a articolului 8 din Directiva 2009/72/CE, Comisia consideră că cerința de a aplica o procedură de atribuire a contractelor sau orice procedură echivalentă din punct de vedere al transparenței și nediscriminării pentru furnizarea noii capacități nu este o cerință absolută. De fapt, articolul 8 alineatul (1) prima teză impune statelor membre să prevadă în dreptul intern posibilitatea de a utiliza procedura de atribuire a contractelor pentru noile capacități. Ungaria a respectat această cerință prin transpunerea sa în Legea privind energia electrică (130). În plus, în conformitate articolul 8 alineatul (1) a doua teză, o procedură de atribuire a contractelor nu este necesară în cazul în care capacitatea de producere a energiei care urmează să fie construită pe baza procedurii de autorizare prevăzute la articolul 7 din Directiva 2009/72/CE este suficientă pentru a asigura securitatea aprovizionării. Acesta este cazul de față: proiectul a fost autorizat (în urma procedurii de autorizare descrise la articolul 7, tocmai pentru a acoperi, printre altele, decalajul în ceea ce privește viitoarea capacitate internă totală instalată preconizată, iar Comisia nu dispune de elemente de probă care să arate insuficiența capacității instalate. Astfel, procedura de atribuire a contractelor sau procedura echivalentă în temeiul articolului 8 din Directiva 2009/72/CE nu pare să se aplice în proiectul în cauză. Având în vedere cele de mai sus, Comisia nu dispune de suficiente elemente de probă pentru a indica o eventuală aplicabilitate a articolului 8 din Directiva 2009/72/CE.

130

| (287) | În consecință, Comisia consideră că evaluarea măsurii notificate în temeiul normelor în materie de ajutoare de stat nu este afectată de conformitatea cu alte dispoziții ale dreptului Uniunii. |
| --- | --- |

(287)

În consecință, Comisia consideră că evaluarea măsurii notificate în temeiul normelor în materie de ajutoare de stat nu este afectată de conformitatea cu alte dispoziții ale dreptului Uniunii.

5.3.3.   OBIECTIVUL DE INTERES COMUN

| (288) | Astfel cum s-a explicat în secțiunea 3.3.2 din decizia de inițiere a procedurii, măsura trebuie să vizeze atingerea unui obiectiv de interes comun bine definit. Atunci când un obiectiv a fost recunoscut de Uniune ca fiind în interesul comun al statelor membre, rezultă că acesta este un obiectiv de interes comun. |
| --- | --- |

(288)

Astfel cum s-a explicat în secțiunea 3.3.2 din decizia de inițiere a procedurii, măsura trebuie să vizeze atingerea unui obiectiv de interes comun bine definit. Atunci când un obiectiv a fost recunoscut de Uniune ca fiind în interesul comun al statelor membre, rezultă că acesta este un obiectiv de interes comun.

| (289) | Comisia a constatat că măsura implică un sprijin specific pentru tehnologia nucleară. În acest sens, Comisia a remarcat că articolul 2 litera (c) din Tratatul Euratom prevede că Uniunea trebuie „să faciliteze investițiile și să asigure, în special prin încurajarea inițiativelor întreprinderilor, realizarea instalațiilor de bază necesare pentru dezvoltarea energiei nucleare în Comunitate”. |
| --- | --- |

(289)

Comisia a constatat că măsura implică un sprijin specific pentru tehnologia nucleară. În acest sens, Comisia a remarcat că articolul 2 litera (c) din Tratatul Euratom prevede că Uniunea trebuie „să faciliteze investițiile și să asigure, în special prin încurajarea inițiativelor întreprinderilor, realizarea instalațiilor de bază necesare pentru dezvoltarea energiei nucleare în Comunitate”.

| (290) | Comisia consideră că ajutorul pentru investiții în favoarea Paks II avut în vedere de Ungaria, care vizează promovarea energiei nucleare, ar putea, prin urmare, să fie considerat ca urmărind obiectivul de interes comun prin promovarea de noi investiții în sectorul nuclear. |
| --- | --- |

(290)

Comisia consideră că ajutorul pentru investiții în favoarea Paks II avut în vedere de Ungaria, care vizează promovarea energiei nucleare, ar putea, prin urmare, să fie considerat ca urmărind obiectivul de interes comun prin promovarea de noi investiții în sectorul nuclear.

| (291) | Mai multe părți interesate au prezentat observații susținând că investițiile în energia nucleară realizate de Ungaria în temeiul Tratatului Euratom nu pot fi considerate drept un obiectiv de interes comun. |
| --- | --- |

(291)

Mai multe părți interesate au prezentat observații susținând că investițiile în energia nucleară realizate de Ungaria în temeiul Tratatului Euratom nu pot fi considerate drept un obiectiv de interes comun.

| (292) | Cu toate acestea, Comisia constată că dispozițiile Tratatului Euratom au fost confirmate în mod expres în Tratatul de la Lisabona, prin urmare, Tratatul Euratom nu poate fi considerat un tratat învechit sau caduc care nu mai este aplicabil. Părțile la Tratatul de la Lisabona consideră că este necesar ca dispozițiile Tratatului Euratom să continue să aibă efecte juridice depline (131). Preambulul la Tratatul Euratom recunoaște că ar trebui să fie create condițiile necesare pentru dezvoltarea unei industrii nucleare puternice. Astfel cum a recunoscut în deciziile sale anterioare (132), Comisia concluzionează că promovarea energiei nucleare este un obiectiv-cheie al Tratatului Euratom și, prin urmare, al Uniunii. Astfel cum se prevede în preambulul la Tratatul Euratom, Comisia este o instituție a Comunității Euratom și are obligația „să creeze condițiile de dezvoltare a unei industrii nucleare puternice, sursă de mari disponibilități de energie”. Această obligație ar trebui să fie luată în considerare în exercitarea puterii sale de apreciere pentru a autoriza ajutoare de stat în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) și articolul 108 alineatul (2) din TFUE. |
| --- | --- |

(292)

Cu toate acestea, Comisia constată că dispozițiile Tratatului Euratom au fost confirmate în mod expres în Tratatul de la Lisabona, prin urmare, Tratatul Euratom nu poate fi considerat un tratat învechit sau caduc care nu mai este aplicabil. Părțile la Tratatul de la Lisabona consideră că este necesar ca dispozițiile Tratatului Euratom să continue să aibă efecte juridice depline (131). Preambulul la Tratatul Euratom recunoaște că ar trebui să fie create condițiile necesare pentru dezvoltarea unei industrii nucleare puternice. Astfel cum a recunoscut în deciziile sale anterioare (132), Comisia concluzionează că promovarea energiei nucleare este un obiectiv-cheie al Tratatului Euratom și, prin urmare, al Uniunii. Astfel cum se prevede în preambulul la Tratatul Euratom, Comisia este o instituție a Comunității Euratom și are obligația „să creeze condițiile de dezvoltare a unei industrii nucleare puternice, sursă de mari disponibilități de energie”. Această obligație ar trebui să fie luată în considerare în exercitarea puterii sale de apreciere pentru a autoriza ajutoare de stat în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) și articolul 108 alineatul (2) din TFUE.

131

132

| (293) | În plus, deși dezvoltarea energiei nucleare nu este obligatorie pentru statele membre, iar unele state membre au ales să nu construiască și nu să dezvolte centrale nucleare, promovarea investițiilor nucleare poate fi considerată un obiectiv de interes comun în scopul controlului ajutoarelor de stat. De fapt, multe dintre obiectivele acceptate și recunoscute în temeiul normelor privind ajutoarele de stat și în practică, cum ar fi dezvoltarea regională, sunt relevante numai pentru un singur stat membru sau pentru un număr restrâns de state membre. |
| --- | --- |

(293)

În plus, deși dezvoltarea energiei nucleare nu este obligatorie pentru statele membre, iar unele state membre au ales să nu construiască și nu să dezvolte centrale nucleare, promovarea investițiilor nucleare poate fi considerată un obiectiv de interes comun în scopul controlului ajutoarelor de stat. De fapt, multe dintre obiectivele acceptate și recunoscute în temeiul normelor privind ajutoarele de stat și în practică, cum ar fi dezvoltarea regională, sunt relevante numai pentru un singur stat membru sau pentru un număr restrâns de state membre.

| (294) | Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura avută în vedere de autoritățile maghiare urmărește obiectivul de a promova noi investiții în sectorul nuclear, astfel cum este consacrat acesta în Tratatul Euratom. |
| --- | --- |

(294)

Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura avută în vedere de autoritățile maghiare urmărește obiectivul de a promova noi investiții în sectorul nuclear, astfel cum este consacrat acesta în Tratatul Euratom.

| (295) | În urma deciziei de inițiere a procedurii, autoritățile maghiare au prezentat informații actualizate cuprinse în studiile OST, care iau în considerare importurile și evoluția cererii. Conform studiului elaborat de MAVIR menționat în considerentul 50, piața maghiară necesită o nouă capacitate de producție a energiei electrice de cel puțin 5,3 GW până în 2026 și relativ mai mult de 7 GW până la sfârșitul perioadei preconizate, în 2031. Prin urmare, Comisia constată că măsura care vizează promovarea energiei nucleare urmărește un obiectiv de interes comun consacrat în Tratatul Euratom, contribuind, de asemenea, la securitatea aprovizionării cu energie electrică. |
| --- | --- |

(295)

În urma deciziei de inițiere a procedurii, autoritățile maghiare au prezentat informații actualizate cuprinse în studiile OST, care iau în considerare importurile și evoluția cererii. Conform studiului elaborat de MAVIR menționat în considerentul 50, piața maghiară necesită o nouă capacitate de producție a energiei electrice de cel puțin 5,3 GW până în 2026 și relativ mai mult de 7 GW până la sfârșitul perioadei preconizate, în 2031. Prin urmare, Comisia constată că măsura care vizează promovarea energiei nucleare urmărește un obiectiv de interes comun consacrat în Tratatul Euratom, contribuind, de asemenea, la securitatea aprovizionării cu energie electrică.

5.3.4.   NECESITATEA AJUTORULUI ȘI DISFUNCȚIONALITATEA PIEȚEI

| (296) | Comisia a recunoscut în decizia de inițiere a procedurii că energia nucleară este caracterizată de costuri nerecuperabile fixe extrem de ridicate și de perioade foarte lungi de timp în care astfel de costuri trebuie să fie amortizate. Acest lucru sugerează că investitorii care au în vedere intrarea în sectorul producerii de energie nucleară ar fi expuși la niveluri considerabile de riscuri de finanțare. |
| --- | --- |

(296)

Comisia a recunoscut în decizia de inițiere a procedurii că energia nucleară este caracterizată de costuri nerecuperabile fixe extrem de ridicate și de perioade foarte lungi de timp în care astfel de costuri trebuie să fie amortizate. Acest lucru sugerează că investitorii care au în vedere intrarea în sectorul producerii de energie nucleară ar fi expuși la niveluri considerabile de riscuri de finanțare.

| (297) | Comisia a solicitat informații privind posibilele noi investiții în sectorul nuclear (fără sprijin de la stat), calendarele (având în vedere specificul pieței energiei electrice din Ungaria), dezvoltarea lor preconizată, precum și modelarea pieței în această privință pentru a evalua dacă există disfuncționalități ale pieței care ar putea afecta noile investiții în proiecte nucleare în Ungaria și specificul acestor proiecte. |
| --- | --- |

(297)

Comisia a solicitat informații privind posibilele noi investiții în sectorul nuclear (fără sprijin de la stat), calendarele (având în vedere specificul pieței energiei electrice din Ungaria), dezvoltarea lor preconizată, precum și modelarea pieței în această privință pentru a evalua dacă există disfuncționalități ale pieței care ar putea afecta noile investiții în proiecte nucleare în Ungaria și specificul acestor proiecte.

| (298) | Astfel cum se explică în considerentul 129 din decizia de inițiere a procedurii, în scopul de a stabili dacă ajutorul de stat este necesar, Comisia trebuie să determine dacă măsura vizează o situație în care măsura ar putea aduce o îmbunătățire semnificativă care nu ar putea fi realizată numai de piață, de exemplu prin remedierea unei disfuncționalități bine-definite a pieței. |
| --- | --- |

(298)

Astfel cum se explică în considerentul 129 din decizia de inițiere a procedurii, în scopul de a stabili dacă ajutorul de stat este necesar, Comisia trebuie să determine dacă măsura vizează o situație în care măsura ar putea aduce o îmbunătățire semnificativă care nu ar putea fi realizată numai de piață, de exemplu prin remedierea unei disfuncționalități bine-definite a pieței.

| (299) | Existența unei disfuncționalități a pieței face parte din evaluarea măsurii în care ajutorul de stat este necesar pentru atingerea obiectivului de interes comun urmărit. În cazul de față, Ungaria urmărește promovarea unor noi investiții în sectorul nuclear, astfel cum se prevede în Tratatul Euratom, în scopul de a combate deficiențele în ceea ce privește capacitatea totală instalată la nivel național cu care aceasta se va confrunta în curând. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze dacă ajutorul de stat este necesar pentru atingerea obiectivului de a promova noi investiții în sectorul nuclear. |
| --- | --- |

(299)

Existența unei disfuncționalități a pieței face parte din evaluarea măsurii în care ajutorul de stat este necesar pentru atingerea obiectivului de interes comun urmărit. În cazul de față, Ungaria urmărește promovarea unor noi investiții în sectorul nuclear, astfel cum se prevede în Tratatul Euratom, în scopul de a combate deficiențele în ceea ce privește capacitatea totală instalată la nivel național cu care aceasta se va confrunta în curând. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze dacă ajutorul de stat este necesar pentru atingerea obiectivului de a promova noi investiții în sectorul nuclear.

| (300) | În această privință, Comisia reamintește observațiile părților interesate în ceea ce privește faptul dacă ar trebui să se evalueze de către Comisie dacă investițiile în producerea de energie electrică în general sunt caracterizate de o disfuncționalitate a pieței. Unele părți interesate au remarcat că nu ar exista o disfuncționalitate a pieței pentru astfel de investiții și că prețul actual scăzut al energiei electrice comercializate cu ridicata ar fi numai un răspuns la funcționarea normală a pieței. Alte părți interesate au susținut că Comisia ar trebui să definească piața relevantă în care este evaluată existența unei disfuncționalități a pieței ca fiind piața internă liberalizată a energiei electrice. În plus, în cazul în care ar exista o disfuncționalitate a pieței pe această piață relevantă, aceasta nu ar fi soluționată prin construirea unei centrale nucleare. |
| --- | --- |

(300)

În această privință, Comisia reamintește observațiile părților interesate în ceea ce privește faptul dacă ar trebui să se evalueze de către Comisie dacă investițiile în producerea de energie electrică în general sunt caracterizate de o disfuncționalitate a pieței. Unele părți interesate au remarcat că nu ar exista o disfuncționalitate a pieței pentru astfel de investiții și că prețul actual scăzut al energiei electrice comercializate cu ridicata ar fi numai un răspuns la funcționarea normală a pieței. Alte părți interesate au susținut că Comisia ar trebui să definească piața relevantă în care este evaluată existența unei disfuncționalități a pieței ca fiind piața internă liberalizată a energiei electrice. În plus, în cazul în care ar exista o disfuncționalitate a pieței pe această piață relevantă, aceasta nu ar fi soluționată prin construirea unei centrale nucleare.

| (301) | Cu toate acestea, în evaluarea sa cu privire la necesitatea ajutorului, Comisia examinează dacă obiectivul de interes comun ar putea fi realizat fără intervenția statului sau dacă o disfuncționalitate a pieței împiedică acest lucru. În evaluarea necesității ajutorului, nu este necesar ca o piață relevantă să fie definită mai întâi de către Comisie. Pentru a determina dacă există o disfuncționalitate a pieței, Comisia trebuie, în primul rând, să stabilească obiectivul de interes comun urmărit de statul membru. Obiectivul de interes comun al acestei măsuri nu vizează piața internă a energiei electrice în general sau investițiile în producerea de energie electrică în general, ci mai degrabă acesta vizează promovarea noilor investiții în sectorul nuclear, astfel cum sunt consacrate în Tratatul Euratom, care sunt, desigur, în mod incontestabil o parte a pieței energiei electrice și vor contribui la soluționarea viitorului deficit al Ungariei în ceea ce privește capacitatea totală instalată. În al doilea rând, Comisia trebuie să investigheze dacă interacțiunea liberă a cererii și ofertei pe piața energiei electrice asigură, în general, că acest obiectiv privind noi evoluții în sectorul nuclear poate fi realizat fără intervenția statului. Definirea unui anumite piețe nu este necesară în această privință. |
| --- | --- |

(301)

Cu toate acestea, în evaluarea sa cu privire la necesitatea ajutorului, Comisia examinează dacă obiectivul de interes comun ar putea fi realizat fără intervenția statului sau dacă o disfuncționalitate a pieței împiedică acest lucru. În evaluarea necesității ajutorului, nu este necesar ca o piață relevantă să fie definită mai întâi de către Comisie. Pentru a determina dacă există o disfuncționalitate a pieței, Comisia trebuie, în primul rând, să stabilească obiectivul de interes comun urmărit de statul membru. Obiectivul de interes comun al acestei măsuri nu vizează piața internă a energiei electrice în general sau investițiile în producerea de energie electrică în general, ci mai degrabă acesta vizează promovarea noilor investiții în sectorul nuclear, astfel cum sunt consacrate în Tratatul Euratom, care sunt, desigur, în mod incontestabil o parte a pieței energiei electrice și vor contribui la soluționarea viitorului deficit al Ungariei în ceea ce privește capacitatea totală instalată. În al doilea rând, Comisia trebuie să investigheze dacă interacțiunea liberă a cererii și ofertei pe piața energiei electrice asigură, în general, că acest obiectiv privind noi evoluții în sectorul nuclear poate fi realizat fără intervenția statului. Definirea unui anumite piețe nu este necesară în această privință.

| (302) | Prin urmare, Comisia a evaluat dacă există o disfuncționalitate a pieței în ceea ce privește obiectivul de promovare a noilor investiții în sectorul nuclear în Ungaria și dacă aceasta este o caracteristică generală a pieței maghiare sau o caracteristică specifică legată numai de energia nucleară. |
| --- | --- |

(302)

Prin urmare, Comisia a evaluat dacă există o disfuncționalitate a pieței în ceea ce privește obiectivul de promovare a noilor investiții în sectorul nuclear în Ungaria și dacă aceasta este o caracteristică generală a pieței maghiare sau o caracteristică specifică legată numai de energia nucleară.

| (303) | În secțiunea 5.1.1.4 din prezenta decizie, Comisia a concluzionat că proiectul nu ar genera suficiente câștiguri pentru a acoperi costurile unui investitor privat care ar putea obține finanțare numai la prețurile pieței, întrucât RIRE preconizată a investiției este mai mică decât WACC de referință bazată pe piață pentru proiect, prin urmare, un investitor privat rațional nu ar investi în astfel de condiții, fără sprijin suplimentar din partea statului. |
| --- | --- |

(303)

În secțiunea 5.1.1.4 din prezenta decizie, Comisia a concluzionat că proiectul nu ar genera suficiente câștiguri pentru a acoperi costurile unui investitor privat care ar putea obține finanțare numai la prețurile pieței, întrucât RIRE preconizată a investiției este mai mică decât WACC de referință bazată pe piață pentru proiect, prin urmare, un investitor privat rațional nu ar investi în astfel de condiții, fără sprijin suplimentar din partea statului.

| (304) | Având în vedere investițiile în energia nucleară, Ungaria recunoaște că această tehnologie este caracterizată de costuri de investiții extrem de ridicate care necesită o concentrare a eforturilor la începutul perioadei, precum și de timpul de așteptare îndelungat înainte ca investitorii să fie remunerați. |
| --- | --- |

(304)

Având în vedere investițiile în energia nucleară, Ungaria recunoaște că această tehnologie este caracterizată de costuri de investiții extrem de ridicate care necesită o concentrare a eforturilor la începutul perioadei, precum și de timpul de așteptare îndelungat înainte ca investitorii să fie remunerați.

| (305) | Decizia de inițiere a procedurii a cuprins deja o descriere a pieței maghiare a energiei electrice și motivul care stă la baza deciziei Ungariei de a urmări un nou proiect de construire a unei centrale nucleare, în special având în vedere estimarea că centralele existente vor ieși din uz. Astfel cum se explică în considerentul 14 din decizia de inițiere a procedurii, studiul de fezabilitate elaborat de MVM Group care examinează punerea în aplicare și finanțarea unei noi centrale nucleare s-a bazat pe ipoteza că, în Ungaria, s-a anticipat că o capacitate de 6 000 MW din capacitatea brută instalată de 8-9 000 MW va dispărea până în 2025 din cauza închiderii centralelor depășite. |
| --- | --- |

(305)

Decizia de inițiere a procedurii a cuprins deja o descriere a pieței maghiare a energiei electrice și motivul care stă la baza deciziei Ungariei de a urmări un nou proiect de construire a unei centrale nucleare, în special având în vedere estimarea că centralele existente vor ieși din uz. Astfel cum se explică în considerentul 14 din decizia de inițiere a procedurii, studiul de fezabilitate elaborat de MVM Group care examinează punerea în aplicare și finanțarea unei noi centrale nucleare s-a bazat pe ipoteza că, în Ungaria, s-a anticipat că o capacitate de 6 000 MW din capacitatea brută instalată de 8-9 000 MW va dispărea până în 2025 din cauza închiderii centralelor depășite.

| (306) | Astfel cum se explică în considerentele 15 și 45 din decizia de inițiere a procedurii, OTS din Ungaria, MAVIR, a estimat o deficiență semnificativă în viitoarea capacitate totală instalată a Ungariei (133). În conformitate cu cele mai recente informații disponibile, astfel cum se menționează în considerentul 50 din prezenta decizie, noile estimări indică o capacitate totală de peste 7 GW până în 2031. Potrivit autorităților maghiare, producția actuală de energie la nivel local nu va reuși, prin urmare, să satisfacă cererea tot mai mare de energie și, ca rezultat, Ungaria se va confrunta în mod inevitabil cu un decalaj între cererea și oferta de energie electrică și o dependență crescută de importurile de energie, precum și cu o creștere a prețurilor energiei pentru consumatorii finali în cazul în care nu se vor realiza noi investiții în instalații de producere a energiei. Proiectul Paks II de 2,4 GW va contribui la îndeplinirea acestei cerințe. |
| --- | --- |

(306)

Astfel cum se explică în considerentele 15 și 45 din decizia de inițiere a procedurii, OTS din Ungaria, MAVIR, a estimat o deficiență semnificativă în viitoarea capacitate totală instalată a Ungariei (133). În conformitate cu cele mai recente informații disponibile, astfel cum se menționează în considerentul 50 din prezenta decizie, noile estimări indică o capacitate totală de peste 7 GW până în 2031. Potrivit autorităților maghiare, producția actuală de energie la nivel local nu va reuși, prin urmare, să satisfacă cererea tot mai mare de energie și, ca rezultat, Ungaria se va confrunta în mod inevitabil cu un decalaj între cererea și oferta de energie electrică și o dependență crescută de importurile de energie, precum și cu o creștere a prețurilor energiei pentru consumatorii finali în cazul în care nu se vor realiza noi investiții în instalații de producere a energiei. Proiectul Paks II de 2,4 GW va contribui la îndeplinirea acestei cerințe.

133

| (307) | Autoritățile maghiare au subliniat în continuare constatarea MAVIR conform căreia, în pofida deficiențelor semnificative ale capacității identificate, se construiesc relativ puține capacități în Ungaria, astfel cum se explică în considerentul 46 din decizia de inițiere a procedurii și în tabelul 2 de la considerentul 51 din prezenta decizie. Prin urmare, Comisia se întreabă dacă orice disfuncționalitate a pieței aplicabilă noilor investiții în sectorul nuclear în Ungaria este specifică acestor tipuri de investiții. |
| --- | --- |

(307)

Autoritățile maghiare au subliniat în continuare constatarea MAVIR conform căreia, în pofida deficiențelor semnificative ale capacității identificate, se construiesc relativ puține capacități în Ungaria, astfel cum se explică în considerentul 46 din decizia de inițiere a procedurii și în tabelul 2 de la considerentul 51 din prezenta decizie. Prin urmare, Comisia se întreabă dacă orice disfuncționalitate a pieței aplicabilă noilor investiții în sectorul nuclear în Ungaria este specifică acestor tipuri de investiții.

| (308) | Comisia observă că noile investiții în sectorul nuclear din Europa sunt caracterizate de incertitudini și, în unele cazuri, ar putea fi planificate măsuri de ajutor de stat. Comisia a analizat informațiile prezentate de Ungaria în ceea ce privește noile proiecte din domeniul nuclear în Finlanda, Franța și Slovacia, despre care se susține că ar fi fost finanțate pe baza principiilor de piață. Ungaria susține că finanțarea pe baza principiilor de piață a acestor proiecte ar exclude existența unei disfuncționalități a pieței pentru proiecte nucleare (cel puțin pentru unele dintre state membre). Cu toate acestea, Comisia observă că în Slovacia, în Franța și în cazul Olkiluoto 3 din Finlanda, deciziile de investiție în proiecte au fost luate înainte de criza economică din 2008 și înaintea catastrofei de la Fukushima, două evenimente care au afectat în mod semnificativ parametrii pentru investiții. În plus, investițiile realizate în Finlanda se bazează pe modelul de afaceri Mankala (134), în care investitorii obțin toată producția de energie electrică la prețul de cost. Modelul Mankala oferă posibilitatea ca numeroșii acționari care fac parte din cooperativa care realizează investițiile să partajeze riscurile implicate, în loc ca unul sau câțiva acționari principali să își asume întregul risc de a desfășura un proiect de construire a unei centrale nucleare. |
| --- | --- |

(308)

Comisia observă că noile investiții în sectorul nuclear din Europa sunt caracterizate de incertitudini și, în unele cazuri, ar putea fi planificate măsuri de ajutor de stat. Comisia a analizat informațiile prezentate de Ungaria în ceea ce privește noile proiecte din domeniul nuclear în Finlanda, Franța și Slovacia, despre care se susține că ar fi fost finanțate pe baza principiilor de piață. Ungaria susține că finanțarea pe baza principiilor de piață a acestor proiecte ar exclude existența unei disfuncționalități a pieței pentru proiecte nucleare (cel puțin pentru unele dintre state membre). Cu toate acestea, Comisia observă că în Slovacia, în Franța și în cazul Olkiluoto 3 din Finlanda, deciziile de investiție în proiecte au fost luate înainte de criza economică din 2008 și înaintea catastrofei de la Fukushima, două evenimente care au afectat în mod semnificativ parametrii pentru investiții. În plus, investițiile realizate în Finlanda se bazează pe modelul de afaceri Mankala (134), în care investitorii obțin toată producția de energie electrică la prețul de cost. Modelul Mankala oferă posibilitatea ca numeroșii acționari care fac parte din cooperativa care realizează investițiile să partajeze riscurile implicate, în loc ca unul sau câțiva acționari principali să își asume întregul risc de a desfășura un proiect de construire a unei centrale nucleare.

134

| (309) | Ungaria a susținut că Paks II ar trebui să fie comparată cu proiectul Hanhikivi-1 din Finlanda, care este un proiect care urmează să fie desfășurat de Fennovoima. Comisia ia act de faptul că proiectul Hanhikivi-1, pe lângă faptul că utilizează modelul de afaceri Mankala, are, de asemenea, o participație de 34 % aparținând constructorului centralei, Rosatom. Comisia nu este în măsură să compare cele două proiecte care par a avea un profil de risc diferit, cel puțin în ceea ce privește participația. Ungaria, în calitate de investitor, ar suporta singură riscul proiectului Paks II, în timp ce investitorii din cadrul modelului de afaceri Mankala ar împărți povara. În plus, constructorul centralei, în calitate de acționar direct în proiectul Hanhikivi-1, poate avea un comportament diferit în proiectul Paks II, în care acesta este tras la răspundere exclusiv în temeiul contractului IAPC, nu în calitate de investitor sau de acționar. |
| --- | --- |

(309)

Ungaria a susținut că Paks II ar trebui să fie comparată cu proiectul Hanhikivi-1 din Finlanda, care este un proiect care urmează să fie desfășurat de Fennovoima. Comisia ia act de faptul că proiectul Hanhikivi-1, pe lângă faptul că utilizează modelul de afaceri Mankala, are, de asemenea, o participație de 34 % aparținând constructorului centralei, Rosatom. Comisia nu este în măsură să compare cele două proiecte care par a avea un profil de risc diferit, cel puțin în ceea ce privește participația. Ungaria, în calitate de investitor, ar suporta singură riscul proiectului Paks II, în timp ce investitorii din cadrul modelului de afaceri Mankala ar împărți povara. În plus, constructorul centralei, în calitate de acționar direct în proiectul Hanhikivi-1, poate avea un comportament diferit în proiectul Paks II, în care acesta este tras la răspundere exclusiv în temeiul contractului IAPC, nu în calitate de investitor sau de acționar.

| (310) | Prin urmare, se pare că proiectele din sectorul nuclear care sunt deja în curs de a fi construite nu reprezintă bune valori de referință pentru a evalua dacă există disfuncționalități ale pieței în noile investiții din sectorul nuclear. |
| --- | --- |

(310)

Prin urmare, se pare că proiectele din sectorul nuclear care sunt deja în curs de a fi construite nu reprezintă bune valori de referință pentru a evalua dacă există disfuncționalități ale pieței în noile investiții din sectorul nuclear.

| (311) | În plus, Ungaria a prezentat informații cu privire la planurile de dezvoltare a unor noi centrale nucleare din alte state membre: Lituania, România, Bulgaria și Republica Cehă. Cu toate acestea, planurile respective par să fie însoțite de incertitudine, fiind încă în curs de negociere în ceea ce privește măsurile de sprijin necesare și structura de finanțare (135), sau au în vedere acoperirea riscului de preț prin contracte pe diferență (136). Având în vedere că planurile respective nu par să se fi materializat încă, acestea nu par să constituie un indicator valabil pentru a evalua existența unei disfuncționalități a pieței. |
| --- | --- |

(311)

În plus, Ungaria a prezentat informații cu privire la planurile de dezvoltare a unor noi centrale nucleare din alte state membre: Lituania, România, Bulgaria și Republica Cehă. Cu toate acestea, planurile respective par să fie însoțite de incertitudine, fiind încă în curs de negociere în ceea ce privește măsurile de sprijin necesare și structura de finanțare (135), sau au în vedere acoperirea riscului de preț prin contracte pe diferență (136). Având în vedere că planurile respective nu par să se fi materializat încă, acestea nu par să constituie un indicator valabil pentru a evalua existența unei disfuncționalități a pieței.

135

136

| (312) | Un studiu efectuat de ICF Consulting Services pentru Direcția Afaceri Economice și Financiare a Comisiei cu privire la evaluarea impactului mecanismului de împrumut Euratom (137) („studiul ICF”) constată că proiectele nucleare au anumite caracteristici unice, care pot face ca finanțarea acestora să fie deosebit de dificilă. Aceste caracteristici includ: costurile ridicate de capital și complexitatea tehnică a reactoarelor nucleare, care prezintă riscuri relativ ridicate pe durata proceselor de acordare a licențelor, de construcție și de funcționare. perioadă lungă de amortizare; natura deseori controversată a proiectelor din domeniul nuclear care conduce la riscuri politice, publice și de reglementare suplimentare; și necesitatea unor abordări și programe de finanțare clare pentru gestionarea deșeurilor radioactive și dezafectare. Pe lângă provocările tradiționale asociate finanțării, studiul ICF constată că dezvoltatorii de centrale nucleare sunt expuși unui control sporit și conservatorismului din partea posibililor investitori, din cauza condițiilor de piață actuale, și anume efectele persistente ale crizei financiare mondiale din 2008, accidentul de la Fukushima, problemele din zona euro și Basel III. Provocările legate de finanțare au plasat un accent reînnoit pe riscul aferent proiectului (138). Studiul ICF constată, pe baza opiniilor exprimate de părțile interesate consultate în cursul acestuia, că provocările legate de finanțare derivă mai puțin din lipsa de disponibilitate a finanțării din sectorul privat și mai mult din faptul că riscurile asociate acestor investiții sunt prea ridicate în raport cu oportunitățile de investiții alternative (și anume, în infrastructura pentru energia din surse regenerabile și din surse convenționale). Studiul ICF concluzionează că finanțarea tehnologiei nucleare nu este, prin urmară, atractivă, având ca rezultat la o discrepanță între nivelul de investiții necesar și ceea ce piața este dispusă să ofere. |
| --- | --- |

(312)

Un studiu efectuat de ICF Consulting Services pentru Direcția Afaceri Economice și Financiare a Comisiei cu privire la evaluarea impactului mecanismului de împrumut Euratom (137) („studiul ICF”) constată că proiectele nucleare au anumite caracteristici unice, care pot face ca finanțarea acestora să fie deosebit de dificilă. Aceste caracteristici includ: costurile ridicate de capital și complexitatea tehnică a reactoarelor nucleare, care prezintă riscuri relativ ridicate pe durata proceselor de acordare a licențelor, de construcție și de funcționare. perioadă lungă de amortizare; natura deseori controversată a proiectelor din domeniul nuclear care conduce la riscuri politice, publice și de reglementare suplimentare; și necesitatea unor abordări și programe de finanțare clare pentru gestionarea deșeurilor radioactive și dezafectare. Pe lângă provocările tradiționale asociate finanțării, studiul ICF constată că dezvoltatorii de centrale nucleare sunt expuși unui control sporit și conservatorismului din partea posibililor investitori, din cauza condițiilor de piață actuale, și anume efectele persistente ale crizei financiare mondiale din 2008, accidentul de la Fukushima, problemele din zona euro și Basel III. Provocările legate de finanțare au plasat un accent reînnoit pe riscul aferent proiectului (138). Studiul ICF constată, pe baza opiniilor exprimate de părțile interesate consultate în cursul acestuia, că provocările legate de finanțare derivă mai puțin din lipsa de disponibilitate a finanțării din sectorul privat și mai mult din faptul că riscurile asociate acestor investiții sunt prea ridicate în raport cu oportunitățile de investiții alternative (și anume, în infrastructura pentru energia din surse regenerabile și din surse convenționale). Studiul ICF concluzionează că finanțarea tehnologiei nucleare nu este, prin urmară, atractivă, având ca rezultat la o discrepanță între nivelul de investiții necesar și ceea ce piața este dispusă să ofere.

137

138

| (313) | Riscurile financiare legate de noile evoluții în sectorul nuclear includ: riscul de dezvoltare și de pregătire a proiectului, riscul de construcție, riscul de piață și riscul privind veniturile, riscurile politice și riscurile de reglementare. Studiul ICF constată că riscurile specifice energiei nucleare, prin comparație cu alte tipuri de producere a energiei electrice, se referă la standardele de siguranță necesare pentru energia nucleară, care înseamnă costuri de construcție mai ridicate și costuri de funcționare mai ridicate în comparație cu alte tehnologii energetice și ciclul mediu de viață al unei centrale nucleare, care este mult mai mare decât investițiile în infrastructura comparabilă, dând astfel naștere unor riscuri financiare asociate. Această constatare este în concordanță cu constatările Comisiei în evaluarea ajutorului de stat acordat centralei Hinkley Point C (139). |
| --- | --- |

(313)

Riscurile financiare legate de noile evoluții în sectorul nuclear includ: riscul de dezvoltare și de pregătire a proiectului, riscul de construcție, riscul de piață și riscul privind veniturile, riscurile politice și riscurile de reglementare. Studiul ICF constată că riscurile specifice energiei nucleare, prin comparație cu alte tipuri de producere a energiei electrice, se referă la standardele de siguranță necesare pentru energia nucleară, care înseamnă costuri de construcție mai ridicate și costuri de funcționare mai ridicate în comparație cu alte tehnologii energetice și ciclul mediu de viață al unei centrale nucleare, care este mult mai mare decât investițiile în infrastructura comparabilă, dând astfel naștere unor riscuri financiare asociate. Această constatare este în concordanță cu constatările Comisiei în evaluarea ajutorului de stat acordat centralei Hinkley Point C (139).

139

| (314) | În opinia părților interesate consultate pentru studiu, riscurile de piață reprezintă principalul obstacol în calea investițiilor în energia nucleară. În ceea ce privește riscurile de piață, studiul ICF constată că, în comparație cu sursele convenționale de energie care pot fi operaționale și pot genera venituri în termen de trei ani, centralele nucleare au nevoie de mai mult timp pentru a fi construite și pentru a deveni operaționale în scopul de a genera venituri. O durată de viață mai mare a centralelor înseamnă, de asemenea, că rentabilitatea este realizată pe termen lung, spre deosebire de cea pe termen scurt și mediu a investițiilor în surse convenționale de energie. Întrucât este dificil să se preconizeze cu precizie prețurile energiei pe o perioadă lungă de timp, investitorii se bazează pe previziunile referitoare la viitoarele prețuri ale combustibililor fosili, pătrunderea surselor regenerabile de energie în sectorul energiei și accesul surselor regenerabile de energie la rețea și viitorul preț al carbonului (140). În timp ce prețurile combustibililor fosili sunt stabilite de piață și, prin esența lor, sunt incerte, prețul carbonului este, într-o anumită măsură, determinat de politică. Studiul ICF constată că există incertitudini referitoare la măsura în care prețul carbonului va fi suficient de ridicat în viitor pentru a asigura competitivitatea tehnologiei care nu se bazează pe combustibili fosili, inclusiv energia nucleară. |
| --- | --- |

(314)

În opinia părților interesate consultate pentru studiu, riscurile de piață reprezintă principalul obstacol în calea investițiilor în energia nucleară. În ceea ce privește riscurile de piață, studiul ICF constată că, în comparație cu sursele convenționale de energie care pot fi operaționale și pot genera venituri în termen de trei ani, centralele nucleare au nevoie de mai mult timp pentru a fi construite și pentru a deveni operaționale în scopul de a genera venituri. O durată de viață mai mare a centralelor înseamnă, de asemenea, că rentabilitatea este realizată pe termen lung, spre deosebire de cea pe termen scurt și mediu a investițiilor în surse convenționale de energie. Întrucât este dificil să se preconizeze cu precizie prețurile energiei pe o perioadă lungă de timp, investitorii se bazează pe previziunile referitoare la viitoarele prețuri ale combustibililor fosili, pătrunderea surselor regenerabile de energie în sectorul energiei și accesul surselor regenerabile de energie la rețea și viitorul preț al carbonului (140). În timp ce prețurile combustibililor fosili sunt stabilite de piață și, prin esența lor, sunt incerte, prețul carbonului este, într-o anumită măsură, determinat de politică. Studiul ICF constată că există incertitudini referitoare la măsura în care prețul carbonului va fi suficient de ridicat în viitor pentru a asigura competitivitatea tehnologiei care nu se bazează pe combustibili fosili, inclusiv energia nucleară.

140

| (315) | În plus, Comisia ia act de faptul că, în general, există o mare incertitudine cu privire la prețurile energiei electrice pe termen lung, având în vedere că prețurile viitoare de pe piețele din amonte pentru gaz, cărbune și petrol, precum și politicile viitoare în materie de surse regenerabile de energie, de energie nucleară și de comercializare a certificatelor de emisii vor influența prețurile viitoare ale energiei electrice și sunt foarte dificil de prevăzut. Această concluzie este susținută, de asemenea, de statutul proiectelor similare din Uniune, în care certitudinea fluxului de venituri și asigurarea unei producții de energie electrică au fost esențiale în luarea deciziilor de investiții. În plus, tendința actuală a prețurilor energiei electrice în Europa și nevoia sporită de pe piețele energiei electrice pentru producerea flexibilă a energiei amplifică incertitudinea cu privire la fluxurile de venituri viitoare ale unei centrale nucleare care produce o sarcină de bază inflexibilă. |
| --- | --- |

(315)

În plus, Comisia ia act de faptul că, în general, există o mare incertitudine cu privire la prețurile energiei electrice pe termen lung, având în vedere că prețurile viitoare de pe piețele din amonte pentru gaz, cărbune și petrol, precum și politicile viitoare în materie de surse regenerabile de energie, de energie nucleară și de comercializare a certificatelor de emisii vor influența prețurile viitoare ale energiei electrice și sunt foarte dificil de prevăzut. Această concluzie este susținută, de asemenea, de statutul proiectelor similare din Uniune, în care certitudinea fluxului de venituri și asigurarea unei producții de energie electrică au fost esențiale în luarea deciziilor de investiții. În plus, tendința actuală a prețurilor energiei electrice în Europa și nevoia sporită de pe piețele energiei electrice pentru producerea flexibilă a energiei amplifică incertitudinea cu privire la fluxurile de venituri viitoare ale unei centrale nucleare care produce o sarcină de bază inflexibilă.

| (316) | Studiul ICF identifică, de asemenea, un element suplimentar al riscului de piață care acoperă bonitatea dezvoltatorului/unității responsabil(e) de proiect și a statului membru care susține financiar proiectul. Bonitatea afectează costurile de finanțare și ar putea să conducă la o creștere prea mare a acestora pentru investițiile private. |
| --- | --- |

(316)

Studiul ICF identifică, de asemenea, un element suplimentar al riscului de piață care acoperă bonitatea dezvoltatorului/unității responsabil(e) de proiect și a statului membru care susține financiar proiectul. Bonitatea afectează costurile de finanțare și ar putea să conducă la o creștere prea mare a acestora pentru investițiile private.

| (317) | De asemenea, studiul ICF constată că durata lungă de viață utilă inițială și financiară a centralelor nucleare ar putea să le expună riscurilor care rezultă din reorientarea sprijinului public și politic, ceea ce ar afecta viabilitatea financiară și comercială a proiectelor din domeniul nuclear. Prin urmare, investitorii urmăresc un climat bazat pe reasigurare și certitudine, care, odată creat, va asigura îndeplinirea contractului de energie sau a duratei de exploatare estimate a centralei. De asemenea, preocupările investitorilor sunt legate de standardele de reglementare care se pot modifica pe durata ciclului de viață al unei centrale nucleare și ar putea necesita investiții suplimentare de capital sau o creștere a costurilor operaționale. Investitorii sunt precauți în ceea ce privește finanțarea unor astfel de proiecte, cu excepția cazului în care este realizat un plan cuprinzător pentru situații neprevăzute în vederea asigurării îmbunătățirilor în materie de siguranță. Acest lucru este deosebit de important atunci când o centrală nucleară ajunge la sfârșitul duratei sale de viață normală și trece printr-un proces de prelungire a duratei sale de viață, care necesită o nouă licență pentru care trebuie îndeplinite condiții suplimentare (141). Părțile interesate consultate au arătat că riscul politic și de reglementare a fost al treilea cel mai important obstacol în calea investițiilor în centralele nucleare. |
| --- | --- |

(317)

De asemenea, studiul ICF constată că durata lungă de viață utilă inițială și financiară a centralelor nucleare ar putea să le expună riscurilor care rezultă din reorientarea sprijinului public și politic, ceea ce ar afecta viabilitatea financiară și comercială a proiectelor din domeniul nuclear. Prin urmare, investitorii urmăresc un climat bazat pe reasigurare și certitudine, care, odată creat, va asigura îndeplinirea contractului de energie sau a duratei de exploatare estimate a centralei. De asemenea, preocupările investitorilor sunt legate de standardele de reglementare care se pot modifica pe durata ciclului de viață al unei centrale nucleare și ar putea necesita investiții suplimentare de capital sau o creștere a costurilor operaționale. Investitorii sunt precauți în ceea ce privește finanțarea unor astfel de proiecte, cu excepția cazului în care este realizat un plan cuprinzător pentru situații neprevăzute în vederea asigurării îmbunătățirilor în materie de siguranță. Acest lucru este deosebit de important atunci când o centrală nucleară ajunge la sfârșitul duratei sale de viață normală și trece printr-un proces de prelungire a duratei sale de viață, care necesită o nouă licență pentru care trebuie îndeplinite condiții suplimentare (141). Părțile interesate consultate au arătat că riscul politic și de reglementare a fost al treilea cel mai important obstacol în calea investițiilor în centralele nucleare.

141

| (318) | Studiul constată că liberalizarea pieței poate avea, de asemenea, un impact negativ asupra nivelului de investiții în energia nucleară în comparație cu alte tehnologii energetice din cauza investițiilor mai mari necesare. Cadrul de reglementare din fiecare stat membru joacă un rol important, întrucât acesta afectează capacitatea furnizorilor de utilități de a genera profituri și, prin urmare, afectează valoarea întreprinderii și capacitatea sa de a finanța dezvoltarea nucleară din bilanțul său sau prin împrumuturi pe termen lung de la instituții financiare. Un alt obstacol în calea finanțării pentru noile investiții în sectorul nuclear are legătură cu cele mai recente norme ale comitetului Basel III privind piețele de capital, prin care se majorează capitalul care trebuie să fie deținut de bănci pentru a susține împrumuturile pe termen lung, cum ar fi împrumuturile pentru dezvoltarea de noi centrale nucleare (142). |
| --- | --- |

(318)

Studiul constată că liberalizarea pieței poate avea, de asemenea, un impact negativ asupra nivelului de investiții în energia nucleară în comparație cu alte tehnologii energetice din cauza investițiilor mai mari necesare. Cadrul de reglementare din fiecare stat membru joacă un rol important, întrucât acesta afectează capacitatea furnizorilor de utilități de a genera profituri și, prin urmare, afectează valoarea întreprinderii și capacitatea sa de a finanța dezvoltarea nucleară din bilanțul său sau prin împrumuturi pe termen lung de la instituții financiare. Un alt obstacol în calea finanțării pentru noile investiții în sectorul nuclear are legătură cu cele mai recente norme ale comitetului Basel III privind piețele de capital, prin care se majorează capitalul care trebuie să fie deținut de bănci pentru a susține împrumuturile pe termen lung, cum ar fi împrumuturile pentru dezvoltarea de noi centrale nucleare (142).

142

| (319) | Aceste constatări ar fi în conformitate cu observațiile formulate de autoritățile maghiare, care susțin că întreprinderile din sectorul privat, precum și bugetele de stat au o limită în ceea ce privește expunerea financiară pe care și-o pot asuma în proiectele individuale cu cerințe de finanțare ridicate, perioade lungi de construcție și riscuri în ceea ce privește furnizarea și executarea, în absența protecției împotriva activităților de construcție care depășesc timpul sau bugetul. Istoricul investițiilor este mai amplu în sectorul petrolului și al gazelor naturale decât în rândul serviciilor de utilități publice, în special în urma recentei deteriorări în ceea ce privește evaluările întreprinderilor. În cazul în care acestea realizează investiții, este, de asemenea, normal ca serviciile de utilități publice să investească alături de omologii lor pentru a partaja riscurile. |
| --- | --- |

(319)

Aceste constatări ar fi în conformitate cu observațiile formulate de autoritățile maghiare, care susțin că întreprinderile din sectorul privat, precum și bugetele de stat au o limită în ceea ce privește expunerea financiară pe care și-o pot asuma în proiectele individuale cu cerințe de finanțare ridicate, perioade lungi de construcție și riscuri în ceea ce privește furnizarea și executarea, în absența protecției împotriva activităților de construcție care depășesc timpul sau bugetul. Istoricul investițiilor este mai amplu în sectorul petrolului și al gazelor naturale decât în rândul serviciilor de utilități publice, în special în urma recentei deteriorări în ceea ce privește evaluările întreprinderilor. În cazul în care acestea realizează investiții, este, de asemenea, normal ca serviciile de utilități publice să investească alături de omologii lor pentru a partaja riscurile.

| (320) | Modelarea efectuată în scopul studiului ICF arată că, în general, nu va exista competitivitate în investițiile în centrale nucleare până în 2030, însă această lipsă de competitivitate scade în mod decisiv începând din 2040. Cu toate acestea, în scenariul cel mai pesimist al unui climat economic defavorabil, noile investiții vor fi aproape absente pe parcursul întregii perioade (143). De asemenea, studiul ICF constată că piața oferă o competitivitate mai mare după 2030, întrucât prețurile carbonului și ale energiei continuă să crească după 2030. Studiul ICF utilizează modelarea sensibilității pentru a examina evoluția prețului carbonului și influența investițiilor în centralele nucleare. Studiul constată că niciunul dintre scenariile privind prețul carbonului nu ar reuși, în mod ipotetic, să genereze profituri în sectorul nuclear în perioada 2020-2025. |
| --- | --- |

(320)

Modelarea efectuată în scopul studiului ICF arată că, în general, nu va exista competitivitate în investițiile în centrale nucleare până în 2030, însă această lipsă de competitivitate scade în mod decisiv începând din 2040. Cu toate acestea, în scenariul cel mai pesimist al unui climat economic defavorabil, noile investiții vor fi aproape absente pe parcursul întregii perioade (143). De asemenea, studiul ICF constată că piața oferă o competitivitate mai mare după 2030, întrucât prețurile carbonului și ale energiei continuă să crească după 2030. Studiul ICF utilizează modelarea sensibilității pentru a examina evoluția prețului carbonului și influența investițiilor în centralele nucleare. Studiul constată că niciunul dintre scenariile privind prețul carbonului nu ar reuși, în mod ipotetic, să genereze profituri în sectorul nuclear în perioada 2020-2025.

143

| (321) | În plus, informațiile din partea serviciilor de rating de credit (144) puse la dispoziția publicului arată că, în general, construcția de noi centrale nucleare are un scor de creditare negativ, iar ieșirea din sectorul nuclear s-a dovedit a avea un scor de creditare pozitiv pentru serviciile de utilități publice. |
| --- | --- |

(321)

În plus, informațiile din partea serviciilor de rating de credit (144) puse la dispoziția publicului arată că, în general, construcția de noi centrale nucleare are un scor de creditare negativ, iar ieșirea din sectorul nuclear s-a dovedit a avea un scor de creditare pozitiv pentru serviciile de utilități publice.

144

| (322) | De asemenea, modelarea și constatările studiului ICF se aplică pe deplin situației pieței din Ungaria, care, astfel cum s-a explicat mai sus în considerentele 305 și 306, este de așteptat să se confrunte cu o deficiență semnificativă în viitoarea capacitate totală instalată a Ungariei. Prin urmare, având în vedere elementele expuse în prezenta secțiune 5.3.4, Comisia consideră că există o disfuncționalitate a pieței de finanțare care afectează noile investiții în sectorul nuclear și care se aplică, de asemenea, noilor investiții în sectorul nuclear din Ungaria. |
| --- | --- |

(322)

De asemenea, modelarea și constatările studiului ICF se aplică pe deplin situației pieței din Ungaria, care, astfel cum s-a explicat mai sus în considerentele 305 și 306, este de așteptat să se confrunte cu o deficiență semnificativă în viitoarea capacitate totală instalată a Ungariei. Prin urmare, având în vedere elementele expuse în prezenta secțiune 5.3.4, Comisia consideră că există o disfuncționalitate a pieței de finanțare care afectează noile investiții în sectorul nuclear și care se aplică, de asemenea, noilor investiții în sectorul nuclear din Ungaria.

| (323) | S-ar putea susține, desigur, că, în ceea ce privește prezenta decizie, principalele riscuri legate de dezvoltare, pregătirea proiectului și construcție sunt atenuate, cel puțin într-o anumită măsură, prin contractul IAPC de antrepriză. Acesta nu reușește însă să atenueze riscurile de piață și cele legate de venituri, precum și riscurile politice și de reglementare în ceea ce privește proiectul Paks II. Prin urmare, măsura pare să fie necesară pentru atingerea obiectivului de promovare a noilor investiții în sectorul nuclear în Ungaria. |
| --- | --- |

(323)

S-ar putea susține, desigur, că, în ceea ce privește prezenta decizie, principalele riscuri legate de dezvoltare, pregătirea proiectului și construcție sunt atenuate, cel puțin într-o anumită măsură, prin contractul IAPC de antrepriză. Acesta nu reușește însă să atenueze riscurile de piață și cele legate de venituri, precum și riscurile politice și de reglementare în ceea ce privește proiectul Paks II. Prin urmare, măsura pare să fie necesară pentru atingerea obiectivului de promovare a noilor investiții în sectorul nuclear în Ungaria.

5.3.5.   INSTRUMENTUL ADECVAT

| (324) | Comisia trebuie să stabilească în evaluarea sa dacă măsura propusă este un instrument de politică adecvat pentru atingerea obiectivului de interes comun de promovare a energiei nucleare. |
| --- | --- |

(324)

Comisia trebuie să stabilească în evaluarea sa dacă măsura propusă este un instrument de politică adecvat pentru atingerea obiectivului de interes comun de promovare a energiei nucleare.

| (325) | Măsura ia forma unei măsuri de investiții acordate societății Paks II de către statul maghiar pentru dezvoltarea proiectului. Ungaria a confirmat că aceasta nu urmărește să acorde societății Paks II sprijin de funcționare pe parcursul funcționării sale și că ajutorul de stat ar acoperi numai costurile de investiții pentru finalizarea proiectului. |
| --- | --- |

(325)

Măsura ia forma unei măsuri de investiții acordate societății Paks II de către statul maghiar pentru dezvoltarea proiectului. Ungaria a confirmat că aceasta nu urmărește să acorde societății Paks II sprijin de funcționare pe parcursul funcționării sale și că ajutorul de stat ar acoperi numai costurile de investiții pentru finalizarea proiectului.

| (326) | În urma deciziei de inițiere a procedurii, Ungaria nu a furnizat informații privind eventualele instrumente alternative care ar putea stimula noi investiții în energia nucleară. |
| --- | --- |

(326)

În urma deciziei de inițiere a procedurii, Ungaria nu a furnizat informații privind eventualele instrumente alternative care ar putea stimula noi investiții în energia nucleară.

| (327) | Alte instrumente și mecanisme de politică, cum ar fi împrumuturile preferențiale sau reducerile fiscale, ar putea, în opinia Comisiei, să nu fie suficiente pentru a obținerea aceluiași rezultat, având în vedere caracteristicile specifice ale proiectului și amploarea resurselor financiare și de altă natură necesare, precum și posibila disfuncționalitate identificată a pieței. |
| --- | --- |

(327)

Alte instrumente și mecanisme de politică, cum ar fi împrumuturile preferențiale sau reducerile fiscale, ar putea, în opinia Comisiei, să nu fie suficiente pentru a obținerea aceluiași rezultat, având în vedere caracteristicile specifice ale proiectului și amploarea resurselor financiare și de altă natură necesare, precum și posibila disfuncționalitate identificată a pieței.

| (328) | În consecință, Comisia consideră că măsura ar constitui un instrument adecvat pentru construirea celor două noi reactoare ale centralei Paks II. |
| --- | --- |

(328)

În consecință, Comisia consideră că măsura ar constitui un instrument adecvat pentru construirea celor două noi reactoare ale centralei Paks II.

5.3.6.   EFECTUL STIMULATIV

| (329) | Pentru ca măsura să aibă un efect stimulativ, aceasta trebuie să modifice comportamentul întreprinderii în cauză astfel încât aceasta să desfășoare activități suplimentare pe care nu le-ar desfășura în absența măsurii sau pe care le-ar desfășura într-un mod limitat sau diferit. |
| --- | --- |

(329)

Pentru ca măsura să aibă un efect stimulativ, aceasta trebuie să modifice comportamentul întreprinderii în cauză astfel încât aceasta să desfășoare activități suplimentare pe care nu le-ar desfășura în absența măsurii sau pe care le-ar desfășura într-un mod limitat sau diferit.

| (330) | Comisia observă că Paks II este o societate care a fost înființată de către stat cu unicul obiectiv de a dezvolta și a exploata unitățile 5 și 6 ale centralei nucleare. Astfel cum s-a descris în considerentele 12, 26 și 27 de mai sus, statul maghiar a decis să furnizeze contribuția financiară către Paks II pentru a putea atinge acest obiectiv. |
| --- | --- |

(330)

Comisia observă că Paks II este o societate care a fost înființată de către stat cu unicul obiectiv de a dezvolta și a exploata unitățile 5 și 6 ale centralei nucleare. Astfel cum s-a descris în considerentele 12, 26 și 27 de mai sus, statul maghiar a decis să furnizeze contribuția financiară către Paks II pentru a putea atinge acest obiectiv.

| (331) | În acest sens, Comisia constată că proiectul nu ar continua deoarece resursele financiare și celelalte resurse necesare nu ar fi disponibile și nu ar fi accesibile beneficiarului, care nu desfășoară alte activități generatoare de venituri și a cărui structură de capital este furnizată și concepută în întregime de către stat. Acest fapt a fost confirmat în cadrul procedurii oficiale de investigare, în care Comisia a constatat că proiectul nu ar genera o rentabilitate suficientă fără sprijinul statului maghiar (a se vedea analiza de la secțiunea 5.1.1 din prezenta decizie). |
| --- | --- |

(331)

În acest sens, Comisia constată că proiectul nu ar continua deoarece resursele financiare și celelalte resurse necesare nu ar fi disponibile și nu ar fi accesibile beneficiarului, care nu desfășoară alte activități generatoare de venituri și a cărui structură de capital este furnizată și concepută în întregime de către stat. Acest fapt a fost confirmat în cadrul procedurii oficiale de investigare, în care Comisia a constatat că proiectul nu ar genera o rentabilitate suficientă fără sprijinul statului maghiar (a se vedea analiza de la secțiunea 5.1.1 din prezenta decizie).

| (332) | Prin urmare, ajutorul de stat oferă stimulente pentru realizarea obiectivului de interes comun prin dezvoltarea centralei nucleare. |
| --- | --- |

(332)

Prin urmare, ajutorul de stat oferă stimulente pentru realizarea obiectivului de interes comun prin dezvoltarea centralei nucleare.

5.3.7.   PROPORȚIONALITATE

| (333) | Pentru a evalua proporționalitatea măsurii, Comisia trebuie să se asigure că o măsură este limitată la minimul necesar care permite finalizarea cu succes a proiectului pentru realizarea obiectivului comun urmărit. |
| --- | --- |

(333)

Pentru a evalua proporționalitatea măsurii, Comisia trebuie să se asigure că o măsură este limitată la minimul necesar care permite finalizarea cu succes a proiectului pentru realizarea obiectivului comun urmărit.

| (334) | În cazul de față, beneficiarul ar urma să primească o contribuție financiară pentru construirea activelor de producție, fără a se confrunta cu niciun risc legat de costurile de refinanțare cu care s-ar confrunta alți operatori de pe piață. |
| --- | --- |

(334)

În cazul de față, beneficiarul ar urma să primească o contribuție financiară pentru construirea activelor de producție, fără a se confrunta cu niciun risc legat de costurile de refinanțare cu care s-ar confrunta alți operatori de pe piață.

| (335) | Diversele observații primite de Comisie arată că, întrucât proiectul se va desfășura fără a avea loc o procedură de ofertare, nu se poate stabili dacă măsura de a acoperi costurile totale ar fi limitată la minimul necesar pentru realizarea proiectului. |
| --- | --- |

(335)

Diversele observații primite de Comisie arată că, întrucât proiectul se va desfășura fără a avea loc o procedură de ofertare, nu se poate stabili dacă măsura de a acoperi costurile totale ar fi limitată la minimul necesar pentru realizarea proiectului.

| (336) | Comisia ia act de faptul că normele privind ajutorul de stat nu impun o procedură de ofertare pentru a estima costurile și veniturile. O procedură de ofertare este numai unul dintre mijloacele prin care poate fi realizată o estimare. Prin urmare, faptul că Ungaria nu a ales Paks II ca beneficiar al măsurii în urma unei proceduri de ofertare nu constituie, în sine, o supracompensare. |
| --- | --- |

(336)

Comisia ia act de faptul că normele privind ajutorul de stat nu impun o procedură de ofertare pentru a estima costurile și veniturile. O procedură de ofertare este numai unul dintre mijloacele prin care poate fi realizată o estimare. Prin urmare, faptul că Ungaria nu a ales Paks II ca beneficiar al măsurii în urma unei proceduri de ofertare nu constituie, în sine, o supracompensare.

| (337) | În ceea ce privește afirmațiile potrivit cărora autoritățile maghiare nu au analizat sprijinul minim pentru asigurarea realizării proiectului și au decis să finanțeze proiectul în ansamblul său, Comisia consideră că, într-adevăr, din cauza disfuncționalității prezente a pieței, întreaga finanțare pentru construirea celor două noi reactoare ale centralei Paks II trebuie să fie considerată ca ajutor de stat, astfel cum a fost confirmat în secțiunea 5.1 din prezenta decizie. |
| --- | --- |

(337)

În ceea ce privește afirmațiile potrivit cărora autoritățile maghiare nu au analizat sprijinul minim pentru asigurarea realizării proiectului și au decis să finanțeze proiectul în ansamblul său, Comisia consideră că, într-adevăr, din cauza disfuncționalității prezente a pieței, întreaga finanțare pentru construirea celor două noi reactoare ale centralei Paks II trebuie să fie considerată ca ajutor de stat, astfel cum a fost confirmat în secțiunea 5.1 din prezenta decizie.

| (338) | În ceea ce privește posibila supracompensare a beneficiarului ca urmare a măsurii, Comisia reamintește analiza sa economică din secțiunea 5.1, care concluzionează că proiectul nu ar fi rentabil în sine, întrucât RIRE preconizată nu ar depăși WACC bazat de piață deoarece se preconizează că veniturile generate nu vor reuși să acopere costurile inițiale și ulterioare ale proiectului, inclusiv în scenarii destul de optimiste. În evaluarea sa, Comisia a estimat nivelul RIRE în funcție de previziunile privind prețul pieței și de alți parametri considerați a fi conformi cu piața. În determinarea acestui decalaj între costul de capital și rentabilitate, Comisia a luat pe deplin în considerare contribuția pe care veniturile comerciale (vânzarea de energie electrică) ar putea să o realizeze în ceea ce privește viabilitatea proiectului. De fapt, costurile preconizate ale proiectului au fost comparate cu rentabilitatea estimată, în cazul în care nu sunt avute în vedere resurse de stat suplimentare de către Ungaria. |
| --- | --- |

(338)

În ceea ce privește posibila supracompensare a beneficiarului ca urmare a măsurii, Comisia reamintește analiza sa economică din secțiunea 5.1, care concluzionează că proiectul nu ar fi rentabil în sine, întrucât RIRE preconizată nu ar depăși WACC bazat de piață deoarece se preconizează că veniturile generate nu vor reuși să acopere costurile inițiale și ulterioare ale proiectului, inclusiv în scenarii destul de optimiste. În evaluarea sa, Comisia a estimat nivelul RIRE în funcție de previziunile privind prețul pieței și de alți parametri considerați a fi conformi cu piața. În determinarea acestui decalaj între costul de capital și rentabilitate, Comisia a luat pe deplin în considerare contribuția pe care veniturile comerciale (vânzarea de energie electrică) ar putea să o realizeze în ceea ce privește viabilitatea proiectului. De fapt, costurile preconizate ale proiectului au fost comparate cu rentabilitatea estimată, în cazul în care nu sunt avute în vedere resurse de stat suplimentare de către Ungaria.

| (339) | Având în vedere faptul că, pentru proiect, costul capitalului este mai mare decât rentabilitatea estimată, Comisia este de opinie că ajutorul de stat acordat de Ungaria este, în ansamblul său, necesar și proporțional pentru construcția proiectului și că supracompensarea este exclusă în acest sens. Astfel cum a fost confirmat de către Ungaria, nu se acordă un ajutor suplimentar pentru etapa de exploatare. |
| --- | --- |

(339)

Având în vedere faptul că, pentru proiect, costul capitalului este mai mare decât rentabilitatea estimată, Comisia este de opinie că ajutorul de stat acordat de Ungaria este, în ansamblul său, necesar și proporțional pentru construcția proiectului și că supracompensarea este exclusă în acest sens. Astfel cum a fost confirmat de către Ungaria, nu se acordă un ajutor suplimentar pentru etapa de exploatare.

| (340) | În această privință, astfel cum s-a explicat în considerentele 96 și 97, Ungaria s-a angajat ca Paks II să utilizeze resursele de stat numai pentru proiect și ca orice excedent generat să fie redirecționat către bugetul de stat. Din punctul de vedere al Comisiei, respectivul angajament exclude orice utilizare de resurse de stat generatoare de profituri suplimentare pentru Paks II care ar depăși ceea ce este necesar pentru asigurarea viabilității economice a beneficiarului și garantează faptul că ajutorul este limitat la minimum. |
| --- | --- |

(340)

În această privință, astfel cum s-a explicat în considerentele 96 și 97, Ungaria s-a angajat ca Paks II să utilizeze resursele de stat numai pentru proiect și ca orice excedent generat să fie redirecționat către bugetul de stat. Din punctul de vedere al Comisiei, respectivul angajament exclude orice utilizare de resurse de stat generatoare de profituri suplimentare pentru Paks II care ar depăși ceea ce este necesar pentru asigurarea viabilității economice a beneficiarului și garantează faptul că ajutorul este limitat la minimum.

| (341) | Alte observații subliniază că ajutorul de stat nu ar fi limitat numai la punerea în aplicare a investiției, ci ar fi acordat, de asemenea, în etapa de exploatare, care ar putea conduce la o supracompensare a Paks II. În această privință, Comisia reamintește că Ungaria a indicat că nu va oferi niciun ajutor de stat suplimentar pentru măsura notificată în cauză. În plus, Comisia reamintește că, în conformitate cu informațiile suplimentare prezentate de Ungaria la 28 iulie 2016, orice ajutor nou acordat în favoarea Paks II ar face, în orice caz, obiectul aprobării ajutorului de stat de către Comisie. |
| --- | --- |

(341)

Alte observații subliniază că ajutorul de stat nu ar fi limitat numai la punerea în aplicare a investiției, ci ar fi acordat, de asemenea, în etapa de exploatare, care ar putea conduce la o supracompensare a Paks II. În această privință, Comisia reamintește că Ungaria a indicat că nu va oferi niciun ajutor de stat suplimentar pentru măsura notificată în cauză. În plus, Comisia reamintește că, în conformitate cu informațiile suplimentare prezentate de Ungaria la 28 iulie 2016, orice ajutor nou acordat în favoarea Paks II ar face, în orice caz, obiectul aprobării ajutorului de stat de către Comisie.

| (342) | Comisia a analizat dacă ar putea apărea o supracompensare în cazul în care beneficiarul măsurii ar realiza, pe perioada funcționării reactoarelor, o rentabilitate care se dovedește a fi mai ridicată decât cea estimată de Comisie în calculele sale privind RIRE (a se vedea secțiunea 5.1). În special, Comisia a examinat ceea ce s-ar întâmpla dacă Paks II ar putea să reinvestească toate profiturile care nu sunt plătite statului sub formă de dividende pentru dezvoltarea sau cumpărarea de active de producție suplimentare și, prin urmare, să își consolideze poziția pe piață. În acest sens, Comisia observă că, în conformitate cu informațiile suplimentare prezentate de Ungaria la 28 iulie 2016 (a se vedea considerentul 96), beneficiarul nu poate să reinvestească în extinderea capacității proprii sau a duratei de viață a Paks II sau în instalarea de capacități de producție suplimentare, altele decât cele ale reactoarelor 5 și 6 care fac obiectul prezentei decizii. |
| --- | --- |

(342)

Comisia a analizat dacă ar putea apărea o supracompensare în cazul în care beneficiarul măsurii ar realiza, pe perioada funcționării reactoarelor, o rentabilitate care se dovedește a fi mai ridicată decât cea estimată de Comisie în calculele sale privind RIRE (a se vedea secțiunea 5.1). În special, Comisia a examinat ceea ce s-ar întâmpla dacă Paks II ar putea să reinvestească toate profiturile care nu sunt plătite statului sub formă de dividende pentru dezvoltarea sau cumpărarea de active de producție suplimentare și, prin urmare, să își consolideze poziția pe piață. În acest sens, Comisia observă că, în conformitate cu informațiile suplimentare prezentate de Ungaria la 28 iulie 2016 (a se vedea considerentul 96), beneficiarul nu poate să reinvestească în extinderea capacității proprii sau a duratei de viață a Paks II sau în instalarea de capacități de producție suplimentare, altele decât cele ale reactoarelor 5 și 6 care fac obiectul prezentei decizii.

| (343) | Având în vedere elementele expuse în prezenta secțiune 5.3.7, Comisia este de opinie, în special având în vedere informațiile suplimentare din notificarea menționată în considerentele 96 și 97, că beneficiarul ar trebui să recompenseze statul pentru punerea la dispoziție a centralei și că acesta nu ar trebui să păstreze profiturile suplimentare peste nivelul strict necesar pentru a garanta funcționarea și viabilitatea sa economică. În consecință, măsura este proporțională. |
| --- | --- |

(343)

Având în vedere elementele expuse în prezenta secțiune 5.3.7, Comisia este de opinie, în special având în vedere informațiile suplimentare din notificarea menționată în considerentele 96 și 97, că beneficiarul ar trebui să recompenseze statul pentru punerea la dispoziție a centralei și că acesta nu ar trebui să păstreze profiturile suplimentare peste nivelul strict necesar pentru a garanta funcționarea și viabilitatea sa economică. În consecință, măsura este proporțională.

5.3.8.   POSIBILA DENATURARE A CONCURENȚEI ȘI EFECTUL ASUPRA SCHIMBURILOR COMERCIALE ȘI ASUPRA ECHILIBRĂRII GENERALE

| (344) | Pentru ca măsura să fie compatibilă cu piața internă, efectele negative ale măsurii în ceea ce privește denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre trebuie să fie limitate și compensate de efectele pozitive în ceea ce privește contribuția la obiectivul de interes comun. În special, de îndată ce a fost stabilit obiectivul măsurii, este obligatoriu să se reducă la minimum posibilul efect negativ ale măsurii asupra concurenței și schimburilor comerciale. |
| --- | --- |

(344)

Pentru ca măsura să fie compatibilă cu piața internă, efectele negative ale măsurii în ceea ce privește denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre trebuie să fie limitate și compensate de efectele pozitive în ceea ce privește contribuția la obiectivul de interes comun. În special, de îndată ce a fost stabilit obiectivul măsurii, este obligatoriu să se reducă la minimum posibilul efect negativ ale măsurii asupra concurenței și schimburilor comerciale.

| (345) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a identificat trei posibile modalități de denaturare a concurenței. În primul rând, o modalitate ar fi creșterea unei posibile concentrări a pieței ca urmare a viitoarei regrupări a drepturilor de deținere și exploatare a CN Paks aflată în funcțiune și a centralei Paks II. În al doilea rând, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la măsura în care noile capacități destinate sarcinii de bază caracterizate de un factor de încărcare ridicat pot reprezenta o barieră în calea intrării pe piață a noilor actori de pe piață și pot deplasa pe o poziție inferioară pe curba de merit un anumit volum din capacitatea existentă de producere a energiei la costuri mai mari. În acest sens, Comisia a examinat următorii parametri: (i) posibilele efecte ale măsurii pe piața Ungariei; (ii) posibilele efecte ale măsurii la nivel transfrontalier; (iii) posibilele efecte ale funcționării în paralel a CN Paks și Paks II. În cele din urmă, o eventuală denaturare a fost detectată în măsura în care Comisia a avut suspiciuni legate de faptul că Paks II ar putea cauza un anumit risc de lichiditate a pieței de comercializare cu ridicata, prin limitarea numărului de oferte de aprovizionare disponibile pe piață. |
| --- | --- |

(345)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a identificat trei posibile modalități de denaturare a concurenței. În primul rând, o modalitate ar fi creșterea unei posibile concentrări a pieței ca urmare a viitoarei regrupări a drepturilor de deținere și exploatare a CN Paks aflată în funcțiune și a centralei Paks II. În al doilea rând, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la măsura în care noile capacități destinate sarcinii de bază caracterizate de un factor de încărcare ridicat pot reprezenta o barieră în calea intrării pe piață a noilor actori de pe piață și pot deplasa pe o poziție inferioară pe curba de merit un anumit volum din capacitatea existentă de producere a energiei la costuri mai mari. În acest sens, Comisia a examinat următorii parametri: (i) posibilele efecte ale măsurii pe piața Ungariei; (ii) posibilele efecte ale măsurii la nivel transfrontalier; (iii) posibilele efecte ale funcționării în paralel a CN Paks și Paks II. În cele din urmă, o eventuală denaturare a fost detectată în măsura în care Comisia a avut suspiciuni legate de faptul că Paks II ar putea cauza un anumit risc de lichiditate a pieței de comercializare cu ridicata, prin limitarea numărului de oferte de aprovizionare disponibile pe piață.

5.3.8.1.   
  Creșterea posibilei concentrări a pieței

Creșterea posibilei concentrări a pieței

| (346) | În urma îndoielilor cu privire la posibila concentrare a pieței exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii, anumite afirmații ale părților interesate fac referire, de asemenea, la o posibilă fuziune între Paks II și operatorul celor patru unități ale CN Paks aflate în prezent în funcțiune. Aceste afirmații au fost negate de MVM Group și Paks II, precum și de statul maghiar. |
| --- | --- |

(346)

În urma îndoielilor cu privire la posibila concentrare a pieței exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii, anumite afirmații ale părților interesate fac referire, de asemenea, la o posibilă fuziune între Paks II și operatorul celor patru unități ale CN Paks aflate în prezent în funcțiune. Aceste afirmații au fost negate de MVM Group și Paks II, precum și de statul maghiar.

| (347) | Comisia observă că piața maghiară a producerii de energie electrică este caracterizată de un nivel relativ ridicat de concentrare a pieței, actuala centrală nucleară a CN Paks (MVM Group) asigurând aproximativ 50 % din producția internă. Astfel de concentrări ale pieței ar putea împiedica concurența eficientă pe piață, întrucât acestea pot constitui o barieră pentru noii actori de pe piață și pot prezenta un risc de lichiditate prin limitarea numărului de oferte de aprovizionare disponibile. |
| --- | --- |

(347)

Comisia observă că piața maghiară a producerii de energie electrică este caracterizată de un nivel relativ ridicat de concentrare a pieței, actuala centrală nucleară a CN Paks (MVM Group) asigurând aproximativ 50 % din producția internă. Astfel de concentrări ale pieței ar putea împiedica concurența eficientă pe piață, întrucât acestea pot constitui o barieră pentru noii actori de pe piață și pot prezenta un risc de lichiditate prin limitarea numărului de oferte de aprovizionare disponibile.

| (348) | Cele două noi reactoare nucleare ale Paks II sunt prevăzute să devină operaționale într-un moment în care cele patru reactoare nucleare existente nu vor fi fost încă eliminate treptat. Comisia a subliniat în decizia de inițiere a procedurii faptul că, cu excepția cazului în care CN Paks și Paks II sunt deținute complet separat și pot fi considerate independente și fără legătură, acest lucru ar putea avea un efect de denaturare pe piața maghiară. |
| --- | --- |

(348)

Cele două noi reactoare nucleare ale Paks II sunt prevăzute să devină operaționale într-un moment în care cele patru reactoare nucleare existente nu vor fi fost încă eliminate treptat. Comisia a subliniat în decizia de inițiere a procedurii faptul că, cu excepția cazului în care CN Paks și Paks II sunt deținute complet separat și pot fi considerate independente și fără legătură, acest lucru ar putea avea un efect de denaturare pe piața maghiară.

| (349) | Comisia acceptă că Paks II este în prezent independentă din punct de vedere juridic față de MVM Group. Cu toate acestea, Comisia a fost preocupată de faptul că această separare juridică este insuficientă sau că aceasta ar putea să nu fie menținută fără garanții suplimentare în acest sens. De asemenea, Comisia a fost preocupată de posibilele legături viitoare ale Paks II cu societățile controlate de stat care își desfășoară activitatea în domeniul energiei care și-ar fi putut consolida influența pe piața energiei electrice a Ungariei. |
| --- | --- |

(349)

Comisia acceptă că Paks II este în prezent independentă din punct de vedere juridic față de MVM Group. Cu toate acestea, Comisia a fost preocupată de faptul că această separare juridică este insuficientă sau că aceasta ar putea să nu fie menținută fără garanții suplimentare în acest sens. De asemenea, Comisia a fost preocupată de posibilele legături viitoare ale Paks II cu societățile controlate de stat care își desfășoară activitatea în domeniul energiei care și-ar fi putut consolida influența pe piața energiei electrice a Ungariei.

| (350) | În primul rând, Comisia constată că obiectivul măsurii Ungariei este înlocuirea treptată a capacităților nucleare existente ale Paks NPP între 2025 și 2037. Într-adevăr, se preconizează că ar exista o perioadă de timp când toate cele patru reactoare utilizate în prezent ar funcționa în paralel cu cele ale Paks II; aceasta se limitează însă la o perioadă cuprinsă între 2026 și 2032, iar, odată cu retragerea tuturor capacităților sale nucleare până în 2037, cota de piață a MVM Group ar scădea în mod semnificativ. |
| --- | --- |

(350)

În primul rând, Comisia constată că obiectivul măsurii Ungariei este înlocuirea treptată a capacităților nucleare existente ale Paks NPP între 2025 și 2037. Într-adevăr, se preconizează că ar exista o perioadă de timp când toate cele patru reactoare utilizate în prezent ar funcționa în paralel cu cele ale Paks II; aceasta se limitează însă la o perioadă cuprinsă între 2026 și 2032, iar, odată cu retragerea tuturor capacităților sale nucleare până în 2037, cota de piață a MVM Group ar scădea în mod semnificativ.

| (351) | În al doilea rând, Comisia reamintește (a se vedea considerentul 102) că Ungaria a susținut că MVM Group și Paks II sunt independente și sunt lipsite de legătură, din următoarele motive:






  (a) | Acestea sunt gestionate de departamente guvernamentale diferite (MVM Group este gestionată de Ministerul Dezvoltării Naționale prin intermediul Hungarian National Asset Management Inc., iar Paks II este gestionată de Biroul Prim-Ministrului); |
| --- | --- | --- |

(351)

În al doilea rând, Comisia reamintește (a se vedea considerentul 102) că Ungaria a susținut că MVM Group și Paks II sunt independente și sunt lipsite de legătură, din următoarele motive:

(a)

Acestea sunt gestionate de departamente guvernamentale diferite (MVM Group este gestionată de Ministerul Dezvoltării Naționale prin intermediul Hungarian National Asset Management Inc., iar Paks II este gestionată de Biroul Prim-Ministrului);

| (b) | nu există funcții de conducere partajate sau comune în cadrul consiliului de administrație al fiecărei societăți; |
| --- | --- |

(b)

nu există funcții de conducere partajate sau comune în cadrul consiliului de administrație al fiecărei societăți;

| (c) | există măsuri de protecție pentru a se asigura că informațiile confidențiale și sensibile din punct de vedere comercial nu sunt schimbate între întreprinderi; |
| --- | --- |

(c)

există măsuri de protecție pentru a se asigura că informațiile confidențiale și sensibile din punct de vedere comercial nu sunt schimbate între întreprinderi;

| (d) | competențele decizionale ale fiecărei societăți sunt separate și distincte unele față de celelalte. |
| --- | --- |

(d)

competențele decizionale ale fiecărei societăți sunt separate și distincte unele față de celelalte.

| (352) | De asemenea, acest lucru a fost reiterat de MVM Group, care a subliniat faptul că MVM Group și Paks II sunt două societăți separate de producere a energiei electrice, la fel ca oricare alt concurent, și nu există niciun motiv să se presupună vreo coordonare sau activități desfășurate în comun sau că cele două societăți vor fuziona. De asemenea, MVM Group susține că propria strategie include posibile investiții care pot concura cu Paks II în viitor. |
| --- | --- |

(352)

De asemenea, acest lucru a fost reiterat de MVM Group, care a subliniat faptul că MVM Group și Paks II sunt două societăți separate de producere a energiei electrice, la fel ca oricare alt concurent, și nu există niciun motiv să se presupună vreo coordonare sau activități desfășurate în comun sau că cele două societăți vor fuziona. De asemenea, MVM Group susține că propria strategie include posibile investiții care pot concura cu Paks II în viitor.

| (353) | În al treilea rând, Comisia reamintește informațiile suplimentare prezentate de Ungaria și menționate în considerentul 117, conform cărora Paks II, succesoarele acesteia și entitățile afiliate vor fi pe deplin separate din punct de vedere juridic și structural în sensul punctelor 52 și 53 din Comunicarea jurisdicțională privind concentrările economice și vor fi menținute, gestionate și operate independent de MVM Group și fără legătură cu acesta și toate întreprinderile sale, succesoarele și entitățile afiliate ale sale și alte întreprinderi controlate de stat care își desfășoară activitatea în producția, vânzarea cu ridicata sau cu amănuntul de energie. |
| --- | --- |

(353)

În al treilea rând, Comisia reamintește informațiile suplimentare prezentate de Ungaria și menționate în considerentul 117, conform cărora Paks II, succesoarele acesteia și entitățile afiliate vor fi pe deplin separate din punct de vedere juridic și structural în sensul punctelor 52 și 53 din Comunicarea jurisdicțională privind concentrările economice și vor fi menținute, gestionate și operate independent de MVM Group și fără legătură cu acesta și toate întreprinderile sale, succesoarele și entitățile afiliate ale sale și alte întreprinderi controlate de stat care își desfășoară activitatea în producția, vânzarea cu ridicata sau cu amănuntul de energie.

| (354) | Comisia este mulțumită de faptul că aceste informații suplimentare abordează toate preocupările sale în ceea ce privește posibilele concentrări și legături viitoare între entitățile emergente din sectorul energiei pe piața maghiară de energie electrică. Nu există nicio posibilitate ca Paks II să fie legată de MVM Group sau de alte societăți din sectorul energiei controlate de stat, prin urmare, nu există nicio posibilitate ca acesta să își sporească influența pe piață pe durata exploatării celor patru unități ale CN Paks aflate în prezent în funcțiune și după această perioadă. |
| --- | --- |

(354)

Comisia este mulțumită de faptul că aceste informații suplimentare abordează toate preocupările sale în ceea ce privește posibilele concentrări și legături viitoare între entitățile emergente din sectorul energiei pe piața maghiară de energie electrică. Nu există nicio posibilitate ca Paks II să fie legată de MVM Group sau de alte societăți din sectorul energiei controlate de stat, prin urmare, nu există nicio posibilitate ca acesta să își sporească influența pe piață pe durata exploatării celor patru unități ale CN Paks aflate în prezent în funcțiune și după această perioadă.

5.3.8.2.   
  Bariere în calea intrării pe piață a noilor actori

Bariere în calea intrării pe piață a noilor actori

| (355) | În ceea ce privește îndoielile Comisiei cu privire la măsura în care noile capacități pot reprezenta o barieră în calea intrării pe piață a noilor actori, anumite observații au subliniat faptul că centralele nucleare sunt utilizate pentru a acoperi capacitatea ridicată destinată acoperirii sarcinii de bază, care are prioritate atunci când este exportată în rețea și, datorită costurilor scăzute de exploatare, acestea sunt, de asemenea, mai bine poziționate pe segmentul de aprovizionare al pieței. |
| --- | --- |

(355)

În ceea ce privește îndoielile Comisiei cu privire la măsura în care noile capacități pot reprezenta o barieră în calea intrării pe piață a noilor actori, anumite observații au subliniat faptul că centralele nucleare sunt utilizate pentru a acoperi capacitatea ridicată destinată acoperirii sarcinii de bază, care are prioritate atunci când este exportată în rețea și, datorită costurilor scăzute de exploatare, acestea sunt, de asemenea, mai bine poziționate pe segmentul de aprovizionare al pieței.

| (356) | Comisia a analizat impactul concurenței cauzate de măsură asupra altor actori de pe piața maghiară, precum și de pe piețele învecinate. De asemenea, aceasta a analizat în mod special termenul de funcționare în paralel a patru unități aflate în prezent în funcțiune ale Paks NPP și a unităților Paks II, și anume perioada avută în vedere, cuprinsă între 2026 și 2032. |
| --- | --- |

(356)

Comisia a analizat impactul concurenței cauzate de măsură asupra altor actori de pe piața maghiară, precum și de pe piețele învecinate. De asemenea, aceasta a analizat în mod special termenul de funcționare în paralel a patru unități aflate în prezent în funcțiune ale Paks NPP și a unităților Paks II, și anume perioada avută în vedere, cuprinsă între 2026 și 2032.

(a)   Posibilele efecte ale măsurii pe piața Ungariei

Posibilele efecte ale măsurii pe piața Ungariei

| (357) | Comisia reamintește faptul că exploatarea unităților 5 și 6 ale Paks II este destinată să compenseze pierderea de capacitate atunci când unitățile 1-4 ale CN Paks NPP vor fi scoase din uz în mod treptat până la sfârșitul anului 2032, 2034, 2036 și, respectiv, 2037, fără perspectiva unei extinderi a duratei de viață (a se vedea considerentul 10). Celor două noi unități 5 și 6 ale Paks II sunt menite să devină funcționale în 2025 și, respectiv, 2026. Această evoluție a capacităților nucleare este presupusă, de asemenea, în studiul elaborat de MAVIR în 2016 (a se vedea considerentul 20). |
| --- | --- |

(357)

Comisia reamintește faptul că exploatarea unităților 5 și 6 ale Paks II este destinată să compenseze pierderea de capacitate atunci când unitățile 1-4 ale CN Paks NPP vor fi scoase din uz în mod treptat până la sfârșitul anului 2032, 2034, 2036 și, respectiv, 2037, fără perspectiva unei extinderi a duratei de viață (a se vedea considerentul 10). Celor două noi unități 5 și 6 ale Paks II sunt menite să devină funcționale în 2025 și, respectiv, 2026. Această evoluție a capacităților nucleare este presupusă, de asemenea, în studiul elaborat de MAVIR în 2016 (a se vedea considerentul 20).

| (358) | Comisia reamintește că energia electrică produsă în prezent de CN Paks reprezintă 36 % din consumul total de energie electrică al Ungariei, procent care se va reduce având în vedere creșterea preconizată a cererii menționată în considerentul 50, și se preconizează că producția Paks II va ajunge la o producție similară de îndată ce CN Paks va fi fost eliminată treptat. |
| --- | --- |

(358)

Comisia reamintește că energia electrică produsă în prezent de CN Paks reprezintă 36 % din consumul total de energie electrică al Ungariei, procent care se va reduce având în vedere creșterea preconizată a cererii menționată în considerentul 50, și se preconizează că producția Paks II va ajunge la o producție similară de îndată ce CN Paks va fi fost eliminată treptat.

| (359) | Luând în considerare natura de înlocuire a capacității a proiectului Paks II, Comisia remarcă faptul că, de îndată ce toate cele patru unități ale CN Paks vor fi eliminate treptat până 2037, viitorul deficit preconizat al capacității naționale instalate avut în vedere de către OTS, astfel cum se explică în considerentul 50, ar reveni la nivelurile anterioare (a se vedea, de asemenea, figura 7 de la considerentul 108), și anume capacitatea de 2,4 GW a Paks II nu va conduce la creșterea pe termen lung a nivelului total al capacității nucleare instalate din Ungaria. |
| --- | --- |

(359)

Luând în considerare natura de înlocuire a capacității a proiectului Paks II, Comisia remarcă faptul că, de îndată ce toate cele patru unități ale CN Paks vor fi eliminate treptat până 2037, viitorul deficit preconizat al capacității naționale instalate avut în vedere de către OTS, astfel cum se explică în considerentul 50, ar reveni la nivelurile anterioare (a se vedea, de asemenea, figura 7 de la considerentul 108), și anume capacitatea de 2,4 GW a Paks II nu va conduce la creșterea pe termen lung a nivelului total al capacității nucleare instalate din Ungaria.

| (360) | De asemenea, Comisia ia act de faptul că lista de investiții în curs sau investiții noi aprobate în instalații de producere a energiei electrice este relativ scurtă (a se vedea tabelul 2 de la considerentul 51). Având în vedere aceste informații, Comisia consideră că Ungaria va rămâne un importator net semnificativ după eliminarea treptată a celor patru unități ale centralei Paks aflate în prezent în funcțiune. |
| --- | --- |

(360)

De asemenea, Comisia ia act de faptul că lista de investiții în curs sau investiții noi aprobate în instalații de producere a energiei electrice este relativ scurtă (a se vedea tabelul 2 de la considerentul 51). Având în vedere aceste informații, Comisia consideră că Ungaria va rămâne un importator net semnificativ după eliminarea treptată a celor patru unități ale centralei Paks aflate în prezent în funcțiune.

| (361) | Astfel cum s-a explicat mai sus în considerentul 93, Ungaria a susținut că, în conformitate cu analiza NERA, în absența măsurii notificate, capacitatea de 2,4 GW furnizată de Paks II ar fi furnizată în schimb de OCGT-uri CCGT-uri comerciale. Chiar și în prezența Paks II, va exista loc pe piață pentru noi capacități de gaze naturale sau alt tip de combustibil. Studiul NERA sugerează că, în pofida înlocuirii unei mari părți a capacității centralei Paks II cu noua capacitate de gaze naturale în Ungaria, Ungaria ar rămâne extrem de dependentă de importurile de energie electrică |
| --- | --- |

(361)

Astfel cum s-a explicat mai sus în considerentul 93, Ungaria a susținut că, în conformitate cu analiza NERA, în absența măsurii notificate, capacitatea de 2,4 GW furnizată de Paks II ar fi furnizată în schimb de OCGT-uri CCGT-uri comerciale. Chiar și în prezența Paks II, va exista loc pe piață pentru noi capacități de gaze naturale sau alt tip de combustibil. Studiul NERA sugerează că, în pofida înlocuirii unei mari părți a capacității centralei Paks II cu noua capacitate de gaze naturale în Ungaria, Ungaria ar rămâne extrem de dependentă de importurile de energie electrică

| (362) | În ceea ce privește utilizarea unor posibile tehnologii pe lângă Paks II, Comisia reamintește afirmația Ungariei potrivit căreia deciziile actuale și istorice de intrare pe piață a centralelor de producere de energie electrică din surse de energie regenerabile depind în mod esențial de programele de guvernare privind subvențiile și nu de prețurile de piață [a se vedea considerentul 107 litera (a)]. Comisia recunoaște că strategia energetică națională a Ungariei (145) prevede energia din surse regenerabile în mixul său energetic în conformitate cu pachetul Uniunii în materie de climă și energie pentru 2020 (146), cu obiectivele naționale privind energia din surse regenerabile stabilite în Directiva privind sursele regenerabile de energie (147) și cu principalele obiective ale cadrului privind clima și energia pentru 2030 (148). Comisia ia act de faptul că respectivele costuri variabile (149) ale tehnologiilor în domeniul surselor regenerabile de energie sunt în mod tradițional mai mici datorită naturii lor independente de combustibil față de cele ale tehnologiei nucleare. În plus, având în vedere obiectivele și obligațiile naționale privind sursele de energie regenerabile, Ungaria nu face excepție de la utilizarea mecanismelor de sprijin în scopul de a pune în funcțiune noi centrale electrice care produc energie electrică din surse regenerabile. Comisia remarcă faptul că o parte a sistemului de energie din surse regenerabile al Ungariei, denumit METÁR, a devenit operațional în luna ianuarie 2017 (150), în timp ce alte părți ale sistemului legate de producătorii mai mari de energie din surse regenerabile se află, în prezent, în așteptarea aprobării unui ajutor de stat de către Comisie. |
| --- | --- |

(362)

În ceea ce privește utilizarea unor posibile tehnologii pe lângă Paks II, Comisia reamintește afirmația Ungariei potrivit căreia deciziile actuale și istorice de intrare pe piață a centralelor de producere de energie electrică din surse de energie regenerabile depind în mod esențial de programele de guvernare privind subvențiile și nu de prețurile de piață [a se vedea considerentul 107 litera (a)]. Comisia recunoaște că strategia energetică națională a Ungariei (145) prevede energia din surse regenerabile în mixul său energetic în conformitate cu pachetul Uniunii în materie de climă și energie pentru 2020 (146), cu obiectivele naționale privind energia din surse regenerabile stabilite în Directiva privind sursele regenerabile de energie (147) și cu principalele obiective ale cadrului privind clima și energia pentru 2030 (148). Comisia ia act de faptul că respectivele costuri variabile (149) ale tehnologiilor în domeniul surselor regenerabile de energie sunt în mod tradițional mai mici datorită naturii lor independente de combustibil față de cele ale tehnologiei nucleare. În plus, având în vedere obiectivele și obligațiile naționale privind sursele de energie regenerabile, Ungaria nu face excepție de la utilizarea mecanismelor de sprijin în scopul de a pune în funcțiune noi centrale electrice care produc energie electrică din surse regenerabile. Comisia remarcă faptul că o parte a sistemului de energie din surse regenerabile al Ungariei, denumit METÁR, a devenit operațional în luna ianuarie 2017 (150), în timp ce alte părți ale sistemului legate de producătorii mai mari de energie din surse regenerabile se află, în prezent, în așteptarea aprobării unui ajutor de stat de către Comisie.

145

146

147

148

149

150

| (363) | Comisia reamintește că, în conformitate cu studiul elaborat de MAVIR în 2016 (a se vedea considerentul 20), actualul parc de producție de cărbune (lignit) (a se vedea figurile 1 și 2 de la considerentul 43) va fi scos din uz treptat între 2025 și 2030, ceea ce ar permite instalațiilor suplimentare să intre în funcțiune, în special deoarece tehnologiile intermitente menționate în considerentul 362 ar necesita, de asemenea, coexistența unor capacități complementare și flexibile. |
| --- | --- |

(363)

Comisia reamintește că, în conformitate cu studiul elaborat de MAVIR în 2016 (a se vedea considerentul 20), actualul parc de producție de cărbune (lignit) (a se vedea figurile 1 și 2 de la considerentul 43) va fi scos din uz treptat între 2025 și 2030, ceea ce ar permite instalațiilor suplimentare să intre în funcțiune, în special deoarece tehnologiile intermitente menționate în considerentul 362 ar necesita, de asemenea, coexistența unor capacități complementare și flexibile.

| (364) | Măsura Ungariei este concepută ca un sprijin pentru investiții și, de îndată ce unitățile de producere a energiei au început să funcționeze, Paks II nu va mai beneficia de sprijin operațional și, prin urmare, va fi expusă riscului de piață. |
| --- | --- |

(364)

Măsura Ungariei este concepută ca un sprijin pentru investiții și, de îndată ce unitățile de producere a energiei au început să funcționeze, Paks II nu va mai beneficia de sprijin operațional și, prin urmare, va fi expusă riscului de piață.

| (365) | Prețurile energiei electrice sunt stabilite, în principal, de costurile marginale ale producătorilor care participă pe o anumită piață. Tehnologiile în domeniul surselor regenerabile de energie au costuri marginale reduse deoarece majoritatea acestora pot funcționa fără costuri pentru combustibil. De asemenea, tehnologia nucleară are costuri reduse de funcționare și se află pe o poziție apropiată de cea a surselor de energie regenerabile în așa-numita ordine de merit. Deși, din cauza costurilor combustibilului, centralele pe bază de cărbune funcționează la un cost marginal mai ridicat decât centralele nucleare, pentru prețurile certificatelor de emisii scăzute de carbon, costurile de funcționare ale unei centrale pe bază de cărbune sunt, în general, mai scăzute decât cele ale centralelor pe bază de CCGT. Aceasta înseamnă că tehnologiile care prevăd costuri de funcționare mai ridicate pot majora prețurile, prin urmare, prezența, în sine, a energiei nucleare în mixul energetic nu se preconizează că va conduce la creșterea prețului energiei electrice în Ungaria, iar energia nucleară va prelua prețurile și nu va stabili prețurile. |
| --- | --- |

(365)

Prețurile energiei electrice sunt stabilite, în principal, de costurile marginale ale producătorilor care participă pe o anumită piață. Tehnologiile în domeniul surselor regenerabile de energie au costuri marginale reduse deoarece majoritatea acestora pot funcționa fără costuri pentru combustibil. De asemenea, tehnologia nucleară are costuri reduse de funcționare și se află pe o poziție apropiată de cea a surselor de energie regenerabile în așa-numita ordine de merit. Deși, din cauza costurilor combustibilului, centralele pe bază de cărbune funcționează la un cost marginal mai ridicat decât centralele nucleare, pentru prețurile certificatelor de emisii scăzute de carbon, costurile de funcționare ale unei centrale pe bază de cărbune sunt, în general, mai scăzute decât cele ale centralelor pe bază de CCGT. Aceasta înseamnă că tehnologiile care prevăd costuri de funcționare mai ridicate pot majora prețurile, prin urmare, prezența, în sine, a energiei nucleare în mixul energetic nu se preconizează că va conduce la creșterea prețului energiei electrice în Ungaria, iar energia nucleară va prelua prețurile și nu va stabili prețurile.

(b)   Posibilele efecte ale măsurii la nivel transfrontalier

Posibilele efecte ale măsurii la nivel transfrontalier

| (366) | Atât Ungaria, cât și mai multe părți interesate au arătat că piața energiei care urmează să fie evaluată este mai mare decât teritoriul statului individual, având în vedere, în special, nivelul foarte bun de interconexiune, precum și că măsura implică denaturarea concurenței care afectează cel puțin statele membre din apropierea Ungariei. |
| --- | --- |

(366)

Atât Ungaria, cât și mai multe părți interesate au arătat că piața energiei care urmează să fie evaluată este mai mare decât teritoriul statului individual, având în vedere, în special, nivelul foarte bun de interconexiune, precum și că măsura implică denaturarea concurenței care afectează cel puțin statele membre din apropierea Ungariei.

| (367) | Comisia observă că, astfel cum se arată în figura 5 de la considerentul 49 din prezenta decizie, soldul import-export al comerțul cu energie electrică al Ungariei este negativ față de aproape toate statele membre învecinate. De asemenea, Comisia ia act de faptul că Ungaria este un importator net global, figura 1 de la considerentul 43 arătând că aproximativ 30 % din cererea țării provine din importurile din 2015, care se ridică la aproximativ 13 TWh. Comisia reamintește că, astfel cum se explică în figura 2 de la considerentul 43 din decizia de inițiere a procedurii, nivelul importurilor a fost același în 2014. |
| --- | --- |

(367)

Comisia observă că, astfel cum se arată în figura 5 de la considerentul 49 din prezenta decizie, soldul import-export al comerțul cu energie electrică al Ungariei este negativ față de aproape toate statele membre învecinate. De asemenea, Comisia ia act de faptul că Ungaria este un importator net global, figura 1 de la considerentul 43 arătând că aproximativ 30 % din cererea țării provine din importurile din 2015, care se ridică la aproximativ 13 TWh. Comisia reamintește că, astfel cum se explică în figura 2 de la considerentul 43 din decizia de inițiere a procedurii, nivelul importurilor a fost același în 2014.

| (368) | Comisia consideră că Ungaria constituie o piață a energiei electrice extrem de integrată în cadrul Uniunii Europene, cu o capacitate de interconexiune de aproximativ 75 % din capacitatea totală instalată de producție la nivel intern. În plus, astfel cum se arată în tabelele 4 și 5 de la considerentul 105, capacitățile de interconexiune vor crește în mod semnificativ până în 2030, ceea ce ar permite fluxurilor comerciale să continue să ajungă la zona de preț a Ungariei. |
| --- | --- |

(368)

Comisia consideră că Ungaria constituie o piață a energiei electrice extrem de integrată în cadrul Uniunii Europene, cu o capacitate de interconexiune de aproximativ 75 % din capacitatea totală instalată de producție la nivel intern. În plus, astfel cum se arată în tabelele 4 și 5 de la considerentul 105, capacitățile de interconexiune vor crește în mod semnificativ până în 2030, ceea ce ar permite fluxurilor comerciale să continue să ajungă la zona de preț a Ungariei.

| (369) | Explicațiile prezentate mai sus în considerentul 365 sunt considerate valabile, de asemenea, într-un context transfrontalier. Construcția centralei Paks II va crea o presiune pentru scăderea prețurilor pe piața maghiară în viitor, întrucât costul marginal al puterii produse de Paks II este un cost relativ scăzut în comparație cu capacitatea OCGT-urilor și a CCGT-urilor care ar fi construite în caz contrar, în opinia NERA. Cu toate acestea, studiul NERA a demonstrat că Paks II va prelua prețurile, iar prețurile practicate în Ungaria vor continua să fie stabilite la niveluri mai ridicate de către alte centrale. Prin urmare, importurile în Ungaria vor continua să fie profitabile. |
| --- | --- |

(369)

Explicațiile prezentate mai sus în considerentul 365 sunt considerate valabile, de asemenea, într-un context transfrontalier. Construcția centralei Paks II va crea o presiune pentru scăderea prețurilor pe piața maghiară în viitor, întrucât costul marginal al puterii produse de Paks II este un cost relativ scăzut în comparație cu capacitatea OCGT-urilor și a CCGT-urilor care ar fi construite în caz contrar, în opinia NERA. Cu toate acestea, studiul NERA a demonstrat că Paks II va prelua prețurile, iar prețurile practicate în Ungaria vor continua să fie stabilite la niveluri mai ridicate de către alte centrale. Prin urmare, importurile în Ungaria vor continua să fie profitabile.

| (370) | Comisia a luat în considerare observațiile Ungariei cu privire la posibilele efecte ale Paks II în contextul unei piețe mai largi. Astfel cum se explică în considerentul 112, evaluarea NERA privind piețele imediat învecinate cu care Ungaria este cuplată în prezent (Ungaria + Slovacia + România) arată că respectivele cote de piață combinate ale MVM Group și Paks II pe piața în regim cuplat Ungaria + Slovacia + România nu ar depăși 20 % (a se vedea figura 10 de la considerentul 112). |
| --- | --- |

(370)

Comisia a luat în considerare observațiile Ungariei cu privire la posibilele efecte ale Paks II în contextul unei piețe mai largi. Astfel cum se explică în considerentul 112, evaluarea NERA privind piețele imediat învecinate cu care Ungaria este cuplată în prezent (Ungaria + Slovacia + România) arată că respectivele cote de piață combinate ale MVM Group și Paks II pe piața în regim cuplat Ungaria + Slovacia + România nu ar depăși 20 % (a se vedea figura 10 de la considerentul 112).

| (371) | În ceea ce privește celelalte piețe învecinate, se estimează că efectele noii centrale Paks II vor fi mai puțin semnificative din cauza lipsei cuplării piețelor cu respectivele zone de preț, precum și a capacităților de interconexiune (existente sau planificate) mai limitate cu respectivele state membre (a se vedea tabelele 3 și 4). |
| --- | --- |

(371)

În ceea ce privește celelalte piețe învecinate, se estimează că efectele noii centrale Paks II vor fi mai puțin semnificative din cauza lipsei cuplării piețelor cu respectivele zone de preț, precum și a capacităților de interconexiune (existente sau planificate) mai limitate cu respectivele state membre (a se vedea tabelele 3 și 4).

(c)   Posibilele efecte ale funcționării în paralel a CN Paks și a Paks II

Posibilele efecte ale funcționării în paralel a CN Paks și a Paks II

| (372) | Astfel cum s-a explicat în considerentele 98-99, precum și în considerentele 241-244, construirea unei centrale nucleare este predispusă la întârzieri din mai multe motive care sporesc timpul necesar construcției. Comisia recunoaște că există deja o întârziere semnificativă în ceea ce privește punerea în aplicare a proiectului în comparație cu calendarul inițial, [...]. În plus, având în vedere că această întârziere este vizibilă în tabelul 3 de la considerentul 99, tehnologia oferită de JSC NIAEP suferă, în medie, o întârziere de doi ani în Rusia, piața de origine a contractantului, unde acesta a construit majoritatea centralelor sale. Aceste întârzieri sunt în mod semnificativ mai mari atunci când proiectul este desfășurat în afara în Rusiei (în India, de până la șapte ani). Ungaria susține că se preconizează că Paks II va fi prima centrală nucleară cu tehnologie VVER III+ construită în UE, în cazul în care cerințele ridicate de securitate nucleară vor fi îndeplinite, iar partea care nu face obiectul derogărilor din punct de vedere tehnic a proiectului va fi achiziționată în conformitate cu cerințele UE în materie de achiziții publice. Se preconizează, în mod rezonabil, că acest lucru ar putea provoca întârzieri suplimentare. Prin urmare, în opinia Comisiei, se estimează că durata perioadei de șase ani de funcționare în paralel stabilită inițial a tuturor celor patru unități ale Paks NPP și a ambelor unități ale Paks II va scădea în mod semnificativ. În plus, o anumită suprapunere a funcționării unităților existente cu unitățile noi – în mod realist, destul de limitată în timp din motivele deja stabilite –, deși ar crea un impact evident asupra pieței interne, ar putea fi considerată proporțională, având în vedere obiectivele legate de securitatea aprovizionării și necesitatea de a pregăti în mod corespunzător dezafectarea unităților CN Paks, luând în considerare faptul că respectivele capacități de producere a energiei nucleare constituie peste 50 % din producția de energie electrică produsă intern în Ungaria. |
| --- | --- |

(372)

Astfel cum s-a explicat în considerentele 98-99, precum și în considerentele 241-244, construirea unei centrale nucleare este predispusă la întârzieri din mai multe motive care sporesc timpul necesar construcției. Comisia recunoaște că există deja o întârziere semnificativă în ceea ce privește punerea în aplicare a proiectului în comparație cu calendarul inițial, [...]. În plus, având în vedere că această întârziere este vizibilă în tabelul 3 de la considerentul 99, tehnologia oferită de JSC NIAEP suferă, în medie, o întârziere de doi ani în Rusia, piața de origine a contractantului, unde acesta a construit majoritatea centralelor sale. Aceste întârzieri sunt în mod semnificativ mai mari atunci când proiectul este desfășurat în afara în Rusiei (în India, de până la șapte ani). Ungaria susține că se preconizează că Paks II va fi prima centrală nucleară cu tehnologie VVER III+ construită în UE, în cazul în care cerințele ridicate de securitate nucleară vor fi îndeplinite, iar partea care nu face obiectul derogărilor din punct de vedere tehnic a proiectului va fi achiziționată în conformitate cu cerințele UE în materie de achiziții publice. Se preconizează, în mod rezonabil, că acest lucru ar putea provoca întârzieri suplimentare. Prin urmare, în opinia Comisiei, se estimează că durata perioadei de șase ani de funcționare în paralel stabilită inițial a tuturor celor patru unități ale Paks NPP și a ambelor unități ale Paks II va scădea în mod semnificativ. În plus, o anumită suprapunere a funcționării unităților existente cu unitățile noi – în mod realist, destul de limitată în timp din motivele deja stabilite –, deși ar crea un impact evident asupra pieței interne, ar putea fi considerată proporțională, având în vedere obiectivele legate de securitatea aprovizionării și necesitatea de a pregăti în mod corespunzător dezafectarea unităților CN Paks, luând în considerare faptul că respectivele capacități de producere a energiei nucleare constituie peste 50 % din producția de energie electrică produsă intern în Ungaria.

| (373) | În orice caz, Comisia reamintește constatările studiului NERA (a se vedea, în special, figura 7 de la considerentul 108) din care rezultă că, inclusiv pe perioada funcționării în paralel al CN Paks și Paks II (între 2025 și 2037), cererea de vârf preconizată la nivel național aflată în creștere nu va fi satisfăcută exclusiv prin intermediul centralelor electrice de pe piața internă, întrucât producția totală de energie a capacităților suplimentare de gaz și de energie din surse regenerabile împreună cu capacitățile de producere a energiei nucleare va rămâne sub nivelul cererii interne preconizate (indicată cu o linie neagră în figura 7). Studiul consideră că această situație va avea loc ca urmare a faptului că Ungaria suferă în prezent de un deficit de aprovizionare și trebuie să importe cantități semnificative de energie electrică. NERA explică faptul că acest deficit se consideră că va crește și mai mult între 2015 și 2025, întrucât se estimează că cererea de energie electrică în Ungaria va crește în mod semnificativ până în 2040 și se preconizează că cea de a doua cea mai mare centrală electrică a Ungariei care funcționează în mod constant (centrala Mátra – a se vedea figurile 1 și 2 de la considerentul 43) se va închide între 2025 și 2030, astfel cum se prevede în studiul realizat de OTS (a se vedea considerentul 20). |
| --- | --- |

(373)

În orice caz, Comisia reamintește constatările studiului NERA (a se vedea, în special, figura 7 de la considerentul 108) din care rezultă că, inclusiv pe perioada funcționării în paralel al CN Paks și Paks II (între 2025 și 2037), cererea de vârf preconizată la nivel național aflată în creștere nu va fi satisfăcută exclusiv prin intermediul centralelor electrice de pe piața internă, întrucât producția totală de energie a capacităților suplimentare de gaz și de energie din surse regenerabile împreună cu capacitățile de producere a energiei nucleare va rămâne sub nivelul cererii interne preconizate (indicată cu o linie neagră în figura 7). Studiul consideră că această situație va avea loc ca urmare a faptului că Ungaria suferă în prezent de un deficit de aprovizionare și trebuie să importe cantități semnificative de energie electrică. NERA explică faptul că acest deficit se consideră că va crește și mai mult între 2015 și 2025, întrucât se estimează că cererea de energie electrică în Ungaria va crește în mod semnificativ până în 2040 și se preconizează că cea de a doua cea mai mare centrală electrică a Ungariei care funcționează în mod constant (centrala Mátra – a se vedea figurile 1 și 2 de la considerentul 43) se va închide între 2025 și 2030, astfel cum se prevede în studiul realizat de OTS (a se vedea considerentul 20).

| (374) | Prin urmare, sistemul va necesita capacități interne sau importate în plus față de capacitățile nucleare, regenerabile sau de gaze naturale menționate, pentru a răspunde cererii interne, precum și pentru a garanta stabilitatea sistemului pe fondul deficitului de capacitate preconizat. Capacitățile suplimentare sunt necesare, de asemenea, pentru crearea de rezerve obligatorii prevăzute de ENTSO-E (a se vedea considerentul 50). |
| --- | --- |

(374)

Prin urmare, sistemul va necesita capacități interne sau importate în plus față de capacitățile nucleare, regenerabile sau de gaze naturale menționate, pentru a răspunde cererii interne, precum și pentru a garanta stabilitatea sistemului pe fondul deficitului de capacitate preconizat. Capacitățile suplimentare sunt necesare, de asemenea, pentru crearea de rezerve obligatorii prevăzute de ENTSO-E (a se vedea considerentul 50).

| (375) | În plus, Comisia reamintește faptul că, astfel cum se explică în considerentul 105, nivelul deja ridicat de interconexiune al Ungariei cu țările învecinate va continua să crească ca urmare a noilor linii de interconexiune care vor deveni operaționale între 2016 și 2021 cu Slovacia (2 × 400 kV și 1 × 400 kV) și cu Slovenia (1 × 400 kV), și anume cu mult timp înainte ca cele două noi unități ale Paks II să fie puse în funcțiune. Comisia consideră că noile linii de interconexiune menționate de Ungaria ar putea îmbunătăți disponibilitatea fluxurilor comerciale transfrontaliere, în special a celor din importuri. |
| --- | --- |

(375)

În plus, Comisia reamintește faptul că, astfel cum se explică în considerentul 105, nivelul deja ridicat de interconexiune al Ungariei cu țările învecinate va continua să crească ca urmare a noilor linii de interconexiune care vor deveni operaționale între 2016 și 2021 cu Slovacia (2 × 400 kV și 1 × 400 kV) și cu Slovenia (1 × 400 kV), și anume cu mult timp înainte ca cele două noi unități ale Paks II să fie puse în funcțiune. Comisia consideră că noile linii de interconexiune menționate de Ungaria ar putea îmbunătăți disponibilitatea fluxurilor comerciale transfrontaliere, în special a celor din importuri.

| (376) | Astfel cum s-a descris în considerentul 369, Comisia a luat în considerare, de asemenea, constatările studiului NERA, conform căruia se preconizează că tehnologia nucleară va continua să preia prețurile și nu va stabili prețurile inclusiv pe parcursul perioadei de suprapunere în care CN Paks și Paks II vor funcționa în paralel, când probabilitatea ca tehnologia nucleară să fie tehnologia care stabilește prețurile se va situa sub 5 % la toate ore (a se vedea figura 11 de la considerentul 113). |
| --- | --- |

(376)

Astfel cum s-a descris în considerentul 369, Comisia a luat în considerare, de asemenea, constatările studiului NERA, conform căruia se preconizează că tehnologia nucleară va continua să preia prețurile și nu va stabili prețurile inclusiv pe parcursul perioadei de suprapunere în care CN Paks și Paks II vor funcționa în paralel, când probabilitatea ca tehnologia nucleară să fie tehnologia care stabilește prețurile se va situa sub 5 % la toate ore (a se vedea figura 11 de la considerentul 113).

5.3.8.3.   
  Riscul de lichiditate pe piața de comercializare cu ridicata

Riscul de lichiditate pe piața de comercializare cu ridicata

| (377) | Astfel cum s-a explicat în secțiunea 2.6, cele mai frecvente tranzacții în sectorul energiei electrice comercializate cu ridicata din Ungaria sunt încheiate prin CAEE-urile bilaterale, iar HUPX nu a declanșat încă un nivel adecvat de lichidități. Comisia a avut inițial îndoieli cu privire la măsura în care, într-un scenariu în care un furnizor aflat într-o poziție dominantă (MVM Partner) și un volum semnificativ al noii capacități de producție (Paks II) aparțin aceleiași entități (statul maghiar), piețele ar putea deveni mai puțin lichide pe măsură ce actorii implicați ar putea limita numărul de oferte de aprovizionare disponibile pe piață. |
| --- | --- |

(377)

Astfel cum s-a explicat în secțiunea 2.6, cele mai frecvente tranzacții în sectorul energiei electrice comercializate cu ridicata din Ungaria sunt încheiate prin CAEE-urile bilaterale, iar HUPX nu a declanșat încă un nivel adecvat de lichidități. Comisia a avut inițial îndoieli cu privire la măsura în care, într-un scenariu în care un furnizor aflat într-o poziție dominantă (MVM Partner) și un volum semnificativ al noii capacități de producție (Paks II) aparțin aceleiași entități (statul maghiar), piețele ar putea deveni mai puțin lichide pe măsură ce actorii implicați ar putea limita numărul de oferte de aprovizionare disponibile pe piață.

| (378) | De asemenea, Comisia a considerat că, în funcție de modul în care energia electrică produsă de noile reactoare este vândută pe piață, lichiditatea ar putea fi afectată în mod semnificativ, iar costurile suportate de concurenții din aval ar putea fi majorate prin restrângerea accesului lor competitiv la o intrare importantă pe piață (blocarea intrării pe piață). Acest lucru s-ar putea întâmpla în cazul în care energia electrică produsă de Paks II ar fi vândută, în principal, prin intermediul unor contracte pe termen lung numai către anumiți furnizori, deplasând astfel puterea de piață a Paks II de pe piața producerii de energie pe piața de comercializare cu amănuntul. |
| --- | --- |

(378)

De asemenea, Comisia a considerat că, în funcție de modul în care energia electrică produsă de noile reactoare este vândută pe piață, lichiditatea ar putea fi afectată în mod semnificativ, iar costurile suportate de concurenții din aval ar putea fi majorate prin restrângerea accesului lor competitiv la o intrare importantă pe piață (blocarea intrării pe piață). Acest lucru s-ar putea întâmpla în cazul în care energia electrică produsă de Paks II ar fi vândută, în principal, prin intermediul unor contracte pe termen lung numai către anumiți furnizori, deplasând astfel puterea de piață a Paks II de pe piața producerii de energie pe piața de comercializare cu amănuntul.

| (379) | Excluderea legăturilor centralei Paks II cu operatorii de stat pe piața de comercializare cu amănuntul, astfel cum se explică în considerentul 353, a contribuit la abordarea unora dintre preocupările exprimate de Comisie. |
| --- | --- |

(379)

Excluderea legăturilor centralei Paks II cu operatorii de stat pe piața de comercializare cu amănuntul, astfel cum se explică în considerentul 353, a contribuit la abordarea unora dintre preocupările exprimate de Comisie.

| (380) | Comisia observă că Ungaria a confirmat, astfel cum se explică în considerentul 118, că strategia de tranzacționare a producției de energie electrică a Paks II va fi o strategie de optimizare a profitului comercial în condiții de concurență deplină care este realizată prin acorduri comerciale de tranzacționare încheiate prin oferte compensante pe o platformă de tranzacționare transparentă sau la bursă. |
| --- | --- |

(380)

Comisia observă că Ungaria a confirmat, astfel cum se explică în considerentul 118, că strategia de tranzacționare a producției de energie electrică a Paks II va fi o strategie de optimizare a profitului comercial în condiții de concurență deplină care este realizată prin acorduri comerciale de tranzacționare încheiate prin oferte compensante pe o platformă de tranzacționare transparentă sau la bursă.

| (381) | În special, Ungaria a confirmat că o astfel de strategie de tranzacționare (excluzând consumul propriu al Paks II) va fi stabilită după cum urmează:






  (a) | Paks II va vinde cel puțin 30 % din producția sa totală de energie electrică pe piața pentru ziua următoare, pe piața intrazilnică și pe piața la termen a HUPX. Pot fi utilizate alte burse de energie electrică similare, cu permisiunea serviciilor Comisiei, care va fi acordată sau refuzată în termen de două săptămâni de la depunerea cererii de către autoritățile maghiare. |
| --- | --- | --- |

(381)

În special, Ungaria a confirmat că o astfel de strategie de tranzacționare (excluzând consumul propriu al Paks II) va fi stabilită după cum urmează:

(a)

Paks II va vinde cel puțin 30 % din producția sa totală de energie electrică pe piața pentru ziua următoare, pe piața intrazilnică și pe piața la termen a HUPX. Pot fi utilizate alte burse de energie electrică similare, cu permisiunea serviciilor Comisiei, care va fi acordată sau refuzată în termen de două săptămâni de la depunerea cererii de către autoritățile maghiare.

| (b) | Restul producției totale de energie electrică va fi vândut de Paks II în condiții obiective, transparente și nediscriminatorii, prin intermediul licitațiilor. Condițiile de desfășurare a unei astfel de licitații vor fi stabilite de autoritatea de reglementare în domeniul energiei din Ungaria, în mod similar cerințelor privind licitațiile impuse de MVM Partner. Autoritatea de reglementare în domeniul energiei electrice din Ungaria va trebui, de asemenea, să supravegheze desfășurarea acestor licitații. |
| --- | --- |

(b)

Restul producției totale de energie electrică va fi vândut de Paks II în condiții obiective, transparente și nediscriminatorii, prin intermediul licitațiilor. Condițiile de desfășurare a unei astfel de licitații vor fi stabilite de autoritatea de reglementare în domeniul energiei din Ungaria, în mod similar cerințelor privind licitațiile impuse de MVM Partner. Autoritatea de reglementare în domeniul energiei electrice din Ungaria va trebui, de asemenea, să supravegheze desfășurarea acestor licitații.

| (382) | Comisia remarcă, de asemenea, că Ungaria s-ar asigura că ofertele sunt accesibile în mod egal tuturor comercianților autorizați sau înregistrați în aceleași condiții de piață pe platforma de licitație care urmează să fie utilizată de Paks II și că sistemul de compensare a ofertei al acestei platforme este verificabil și transparent. Nu ar fi impuse restricții privind utilizarea finală a energiei electrice achiziționate. |
| --- | --- |

(382)

Comisia remarcă, de asemenea, că Ungaria s-ar asigura că ofertele sunt accesibile în mod egal tuturor comercianților autorizați sau înregistrați în aceleași condiții de piață pe platforma de licitație care urmează să fie utilizată de Paks II și că sistemul de compensare a ofertei al acestei platforme este verificabil și transparent. Nu ar fi impuse restricții privind utilizarea finală a energiei electrice achiziționate.

| (383) | Prin urmare, s-a asigurat că energia electrică produsă de Paks II va fi disponibilă pe piața comercializării cu ridicata pentru toți actorii de pe piață în mod transparent și că nu există niciun risc ca energia electrică produsă de Paks II să fi monopolizată prin contractele pe termen lung care prezintă un risc la adresa lichidității pieței. |
| --- | --- |

(383)

Prin urmare, s-a asigurat că energia electrică produsă de Paks II va fi disponibilă pe piața comercializării cu ridicata pentru toți actorii de pe piață în mod transparent și că nu există niciun risc ca energia electrică produsă de Paks II să fi monopolizată prin contractele pe termen lung care prezintă un risc la adresa lichidității pieței.

| (384) | În consecință, Comisia consideră că, având în vedere modul în care este concepută măsura, riscurile privind lichiditatea pieței care ar putea apărea sunt minore. |
| --- | --- |

(384)

În consecință, Comisia consideră că, având în vedere modul în care este concepută măsura, riscurile privind lichiditatea pieței care ar putea apărea sunt minore.

5.3.8.4.   
  Concluzie privind denaturarea concurenței și echilibrarea globală

Concluzie privind denaturarea concurenței și echilibrarea globală

| (385) | După o evaluare atentă prezentată în secțiunea 5.3 din prezenta decizie, Comisia ia act de faptul că măsura are drept obiectiv promovarea de noi investiții în energia nucleară, prin urmare, aceasta urmărește un obiectiv de interes comun consacrat în Tratatul Euratom, contribuind, de asemenea, la securitatea aprovizionării. |
| --- | --- |

(385)

După o evaluare atentă prezentată în secțiunea 5.3 din prezenta decizie, Comisia ia act de faptul că măsura are drept obiectiv promovarea de noi investiții în energia nucleară, prin urmare, aceasta urmărește un obiectiv de interes comun consacrat în Tratatul Euratom, contribuind, de asemenea, la securitatea aprovizionării.

| (386) | Ajutorul va fi acordat în mod proporțional. Ungaria se asigură că Paks II compensează statul pentru noile unități de producere și că Paks II nu va păstra profiturile suplimentare peste nivelul strict necesar pentru a garanta funcționarea și viabilitatea sa economică. De asemenea, Comisia remarcă faptul că profiturile generate de beneficiar nu vor fi utilizate pentru a reinvesti în extinderea capacității Paks II sau pentru a achiziționa sau a construi noi capacități de producție fără aprobarea ajutorului de stat. |
| --- | --- |

(386)

Ajutorul va fi acordat în mod proporțional. Ungaria se asigură că Paks II compensează statul pentru noile unități de producere și că Paks II nu va păstra profiturile suplimentare peste nivelul strict necesar pentru a garanta funcționarea și viabilitatea sa economică. De asemenea, Comisia remarcă faptul că profiturile generate de beneficiar nu vor fi utilizate pentru a reinvesti în extinderea capacității Paks II sau pentru a achiziționa sau a construi noi capacități de producție fără aprobarea ajutorului de stat.

| (387) | De asemenea, Comisia a examinat dacă măsura ar putea constitui o barieră în calea intrării pe piață a altor tipuri de capacități de producere, în special în ceea ce privește perioada limitată în care CN Paks și Paks II vor funcționa în paralel. Se consideră că orice barieră în calea intrării pe piață este limitată, întrucât deficitul în ceea ce privește viitoarea capacitate totală instalată identificată de OTS ar permite pătrunderea pe piață a altor tehnologii de producere a energiei (atât din surse regenerabile, cât și din surse fără emisii scăzute de carbon), indiferent dacă Paks II este sau nu construită. |
| --- | --- |

(387)

De asemenea, Comisia a examinat dacă măsura ar putea constitui o barieră în calea intrării pe piață a altor tipuri de capacități de producere, în special în ceea ce privește perioada limitată în care CN Paks și Paks II vor funcționa în paralel. Se consideră că orice barieră în calea intrării pe piață este limitată, întrucât deficitul în ceea ce privește viitoarea capacitate totală instalată identificată de OTS ar permite pătrunderea pe piață a altor tehnologii de producere a energiei (atât din surse regenerabile, cât și din surse fără emisii scăzute de carbon), indiferent dacă Paks II este sau nu construită.

| (388) | Comisia a examinat, de asemenea, posibilele efecte la nivel transfrontalier ale măsurii, însă nu se preconizează că dimensiunea similară a Paks II cu cele patru unități ale CN Paks aflate în prezent în funcțiune va juca un puternic rol transfrontalier, inclusiv având în vedere nivelul adecvat de interconexiune al Ungariei, întrucât Ungaria va rămâne un importator net cu unele dintre cele mai mari prețuri din regiune. Pe lângă preconizatul deficit de import/export rămas al Ungariei, Comisia consideră că efectele Paks II asupra prețului energiei electrice, care nu afectează zonele de preț aflate în imediata apropiere a Ungariei, ar fi limitate din cauza distanței și a constrângerilor de rețea, ceea ce face ca energia electrică produsă în Ungaria să fie și mai scumpă pentru regiunile mai îndepărtate. |
| --- | --- |

(388)

Comisia a examinat, de asemenea, posibilele efecte la nivel transfrontalier ale măsurii, însă nu se preconizează că dimensiunea similară a Paks II cu cele patru unități ale CN Paks aflate în prezent în funcțiune va juca un puternic rol transfrontalier, inclusiv având în vedere nivelul adecvat de interconexiune al Ungariei, întrucât Ungaria va rămâne un importator net cu unele dintre cele mai mari prețuri din regiune. Pe lângă preconizatul deficit de import/export rămas al Ungariei, Comisia consideră că efectele Paks II asupra prețului energiei electrice, care nu afectează zonele de preț aflate în imediata apropiere a Ungariei, ar fi limitate din cauza distanței și a constrângerilor de rețea, ceea ce face ca energia electrică produsă în Ungaria să fie și mai scumpă pentru regiunile mai îndepărtate.

| (389) | De asemenea, Comisia a luat act de constatarea conform căreia, pe durata funcționării în paralel a CN Paks și Paks II, care se preconizează că va fi mai scurtă decât s-a prevăzut inițial, cererea de vârf preconizată la nivel național aflată în creștere nu va fi satisfăcută exclusiv prin intermediul centralelor electrice de pe piața internă. |
| --- | --- |

(389)

De asemenea, Comisia a luat act de constatarea conform căreia, pe durata funcționării în paralel a CN Paks și Paks II, care se preconizează că va fi mai scurtă decât s-a prevăzut inițial, cererea de vârf preconizată la nivel național aflată în creștere nu va fi satisfăcută exclusiv prin intermediul centralelor electrice de pe piața internă.

| (390) | Comisia reiterează faptul că alte posibile denaturări ale pieței, cum ar fi creșterea posibilei concentrări a pieței, precum și absența lichidității pieței, au fost reduse la minimum, având în vedere confirmările prezentate de Ungaria la 28 iulie 2016. |
| --- | --- |

(390)

Comisia reiterează faptul că alte posibile denaturări ale pieței, cum ar fi creșterea posibilei concentrări a pieței, precum și absența lichidității pieței, au fost reduse la minimum, având în vedere confirmările prezentate de Ungaria la 28 iulie 2016.

| (391) | Prin urmare, Comisia concluzionează că toate posibilele denaturări ale concurenței sunt limitate și compensate prin obiectivul comun identificat a cărui realizare este urmărită în mod proporționat, luându-se în considerare, în special, confirmările prezentate de Ungaria la 28 iulie 2016. |
| --- | --- |

(391)

Prin urmare, Comisia concluzionează că toate posibilele denaturări ale concurenței sunt limitate și compensate prin obiectivul comun identificat a cărui realizare este urmărită în mod proporționat, luându-se în considerare, în special, confirmările prezentate de Ungaria la 28 iulie 2016.

6.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (392) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia constată că măsura notificată de Ungaria implică ajutor de stat și că aceasta, astfel cum a fost modificată de Ungaria la 28 iulie 2016, este compatibilă cu piața internă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, |
| --- | --- |

(392)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia constată că măsura notificată de Ungaria implică ajutor de stat și că aceasta, astfel cum a fost modificată de Ungaria la 28 iulie 2016, este compatibilă cu piața internă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Măsura pe care Ungaria intenționează să o pună în aplicare pentru a sprijini financiar dezvoltarea celor două noi reactoare nucleare care sunt finanțate integral de statul maghiar în beneficiul entității MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Share („Paks II”), care va deține și va exploata aceste reactoare nucleare, reprezintă ajutor de stat.

Articolul 2

Măsura este compatibilă cu piața internă, sub rezerva condițiilor prevăzute la articolul 3.

Articolul 3

Ungaria se asigură că Paks II va utiliza orice profituri rezultate din activitatea unităților 5 și 6 ale centralei nucleare Paks II („CN Paks II”) numai în următoarele scopuri:

| (a) | proiectul Paks II („proiectul”), care este definit ca dezvoltarea, finanțarea, construcția, punerea în funcțiune, exploatarea și întreținerea, renovarea, gestionarea deșeurilor și dezafectarea a două noi unități 5 și 6 de producere a energiei nucleare prevăzute cu reactoare de tip VVER ale CN Paks II în Ungaria. Profiturile nu sunt utilizate pentru finanțarea investițiilor în activități care nu se încadrează în domeniul de aplicare a proiectului definit. |
| --- | --- |

(a)

proiectul Paks II („proiectul”), care este definit ca dezvoltarea, finanțarea, construcția, punerea în funcțiune, exploatarea și întreținerea, renovarea, gestionarea deșeurilor și dezafectarea a două noi unități 5 și 6 de producere a energiei nucleare prevăzute cu reactoare de tip VVER ale CN Paks II în Ungaria. Profiturile nu sunt utilizate pentru finanțarea investițiilor în activități care nu se încadrează în domeniul de aplicare a proiectului definit.

| (b) | Plata profiturilor către statul maghiar (de exemplu, prin dividende). |
| --- | --- |

(b)

Plata profiturilor către statul maghiar (de exemplu, prin dividende).

Ungaria se asigură că Paks II se abține să (re)investească în extinderea capacității proprii sau a duratei de viață a Paks II și în instalarea unor capacități de producție suplimentare, altele decât cele ale reactoarelor 5 și 6 ale CN Paks II. În cazul realizării unor astfel de noi investiții, acestea vor face obiectul unei aprobări separate a ajutorului de stat.

Ungaria se asigură că strategia de comercializare a energiei electrice produse de Paks II va fi o strategie comercială de optimizare a profitului în condiții de concurență deplină care va fi realizată prin acorduri comerciale de tranzacționare încheiate prin oferte compensate pe o platformă de tranzacționare transparentă sau la bursă. Strategia de tranzacționare a producției de energie electrică a Paks II (excluzând consumul propriu al Paks II) este după cum urmează:

| | Nivelul 1. Paks II va vinde cel puțin 30 % din producția totală de energie electrică pe piața pentru ziua următoare, pe piața intrazilnică și piața la termen a bursei Hungarian Power Exchange (HUPX). Pot fi utilizate alte burse de energie electrică similare, cu permisiunea serviciilor Comisiei, care va fi acordată sau refuzată în termen de două săptămâni de la depunerea cererii de către autoritățile maghiare. |
| --- | --- |

Nivelul 1. Paks II va vinde cel puțin 30 % din producția totală de energie electrică pe piața pentru ziua următoare, pe piața intrazilnică și piața la termen a bursei Hungarian Power Exchange (HUPX). Pot fi utilizate alte burse de energie electrică similare, cu permisiunea serviciilor Comisiei, care va fi acordată sau refuzată în termen de două săptămâni de la depunerea cererii de către autoritățile maghiare.

| | Nivelul 2. Restul producției totale de energie electrică va fi vândut de Paks II în condiții obiective, transparente și nediscriminatorii, prin intermediul licitațiilor. Condițiile de desfășurare a unei astfel de licitații vor fi stabilite de autoritatea de reglementare în domeniul energiei electrice din Ungaria, similar cerințelor de licitare impuse de MVM Partner (decizia nr. 741/2011 a autorității maghiare de reglementare). Autoritatea de reglementare în domeniul energiei electrice din Ungaria supraveghează, de asemenea, desfășurarea acestor licitații. |
| --- | --- |

Nivelul 2. Restul producției totale de energie electrică va fi vândut de Paks II în condiții obiective, transparente și nediscriminatorii, prin intermediul licitațiilor. Condițiile de desfășurare a unei astfel de licitații vor fi stabilite de autoritatea de reglementare în domeniul energiei electrice din Ungaria, similar cerințelor de licitare impuse de MVM Partner (decizia nr. 741/2011 a autorității maghiare de reglementare). Autoritatea de reglementare în domeniul energiei electrice din Ungaria supraveghează, de asemenea, desfășurarea acestor licitații.

Ungaria se asigură că platforma de licitație pentru nivelul 2 este gestionată de Paks II și că ofertele sunt accesibile în mod egal tuturor comercianților autorizați sau înregistrați în aceleași condiții de piață. Sistemul de compensare a ofertelor este verificabil și transparent. Nu sunt impuse restricții privind utilizarea finală a energiei electrice achiziționate.

În plus, Ungaria se angajează ca Paks II, succesoarele acesteia și entitățile afiliate să fie pe deplin separate din punct de vedere juridic și structural și să facă obiectul unei puteri independente de decizie în sensul punctelor 52 și 53 din Comunicarea jurisdicțională privind concentrările economice (151) și să fie menținute, gestionate și exploatate independent și fără legătură cu MVM Group și toate întreprinderile, succesoarele și entitățile afiliate ale sale și alte întreprinderi controlate de stat care își desfășoară activitatea în producția, vânzarea cu ridicata sau vânzarea cu amănuntul de energie.

Articolul 4

Ungaria prezintă Comisiei rapoarte anuale cu privire la respectarea angajamentelor menționate la articolul 3. Primul raport se transmite în termen de o lună de la data închiderii primului exercițiu financiar de exploatare comercială a Paks II.

Adoptată la Bruxelles, 6 martie 2017.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO C 8, 12.1.2016, p. 2.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  Acordul dintre Guvernul Federației Ruse și Guvernul Ungariei privind cooperarea în domeniul utilizării pașnice a energiei nucleare, încheiat la 14 ianuarie 2014 și ratificat în Ungaria prin Legea II din 2014 a Parlamentului ungar (2014. évi II. törvény a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről).

3

(4)  Autoritățile maghiare susțin că reactoarele au o capacitate netă de 1 180 MW pe unitate.

4

(5)  Articolul 3 din AIG.

5

(1)  Hotărârea Guvernului nr. 1429/2014. (VII. 31.) [A Kormány 1429/2014. (VII. 31.) Korm. Határozata a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. évi II. törvény szerinti Magyar Kijelölt Szervezet kijelölése érdekében szükséges intézkedésről].

1

(6)  Articolul 8 din AIG.

6

(7)  Acord între Guvernul Federației Ruse și Guvernul Ungariei privind acordarea unui credit de stat pentru Guvernul Ungariei în scopul finanțării construcției unei centrale nucleare în Ungaria, încheiat la 28 martie 2014.

7

(8)  A se vedea considerentul 18 din decizia de inițiere a procedurii pentru mai multe informații privind MVM Group.

8

(9)  Date ale sistemului de energie electrică al Ungariei (Mavir, 2014) –https://www.mavir.hu/documents/10262/160379/VER_2014.pdf/a0d9fe66-e8a0-4d17-abc2-3506612f83df, accesat ultima dată la 26 octombrie 2015.

9

(10)  25/2009. (IV.4.) OGY Határozat a paksi bővítés előkészítéséről

10

(11)  Strategia națională în domeniul energiei (Ministerul Dezvoltării Naționale, Ungaria, 2011):

11

http://2010-2014.kormany.hu/download/7/d7/70000/Hungarian%20Energy%20Strategy%202030.pdf

(12)  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (dezvoltarea pe termen mediu și pe termen lung în active de producție ale sistemului maghiar de energie electrică):

12

https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016)

(13)  Decretul Ministerului Dezvoltării Naționale nr. 45/2014. (XI.14.) [45/2014. (XI.14.) NFM rendelet az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről].

13

(14)  Articolul 9 din AIG.

14

(15)  
  3,95 % se aplică până în prima zi de rambursare, iar intervalul de 4,50 % la 4,95 % se aplică în următorii 21 de ani.

15

(16)  La fiecare termen de șapte ani: 25 %, 35 % și, respectiv, 40 % din suma creditului utilizată efectiv.

16

(*1)  
  Informații clasificate/secret de afaceri.

*1

Informații clasificate/secret de afaceri.

(17)  [...]

17

(18)  Despăgubirile forfetare sunt o sumă stabilită a daunelor convenite de părțile la un contract să devină datorate ca compensații în cazul încălcării obligațiilor specifice care decurg din contract.

18

(19)  A se vedea Decizia nr. 747/2011 a Oficiului Maghiar pentru Energie din 14 octombrie 2011.

19

(20)  
  „Többi nagyerőmű” înseamnă „alte centrale nucleare de mari dimensiuni” în timp ce „kiserőművek” înseamnă „centrale de mici dimensiuni”.

20

(21)  Raportul de țară al Ungariei privind energia (Comisia Europeană – 2014): https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/2014_countryreports_hungary.pdf, accesat ultima dată la 26 octombrie 2015.

21

(22)  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (dezvoltarea pe termen mediu și pe termen lung în active de producție ale sistemului maghiar de energie electrică): https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016).

22

(23)  Testul principiului MEIP este un test standard de evaluare a existenței unui ajutor și a fost utilizat, de asemenea, de Ungaria în analizele sale economice transmise atât anterior, cât și ulterior notificării cazului. Comisia a evaluat cu atenție și a completat ulterior analiza privind principiul MEIP prezentată de Ungaria pentru a obține propria sa evaluare a existenței unui ajutor.

23

(24)  T-319/12 și T-321/12 – Spania și Ciudad de la Luz/Comisia, ECLI:EU:T:2014:604, punctul 40, T233/99 și T-228/99 – Landes Nordrhein-Westfalen/Comisia, ECLI:EU:T:2003:57, punctul 245.

24

(25)  De regulă, există două surse mari de capital: capitalul propriu și capitalul împrumutat (financiar). Costul total al capitalului este costul mediu ponderat al capitalului (WACC), ținând cont de proporția capitalului propriu și de proporția capitalului împrumutat.

25

(26)  
  JO C 200, 28.6.2014, p. 1.

26

(27)  A se vedea nota de subsol 9.

27

(28)  Prima metodă este o metodă standard de verificare a principiului MEIP în toate sectoarele, în timp ce cea de a doua metodă este concepută special pentru sectorul energiei electrice.

28

(29)  LCOE este costul total de instalare și de funcționare al unui proiect de producție a energiei electrice exprimat în prețul uniform al energiei electrice pe întreaga durată de viață a proiectului, inițial

29

LCOE = [Sumat (Costurit × (1 + r) – t)]/[Sumat (MWh × (1 + r) – t)],

unde r este rata de actualizare și t reprezintă anul t. În consecință, acesta este sensibil la rata de actualizare aplicată. Este o practică obișnuită ca WACC a proiectului să se aplice ca rată de actualizare.

(30)  Prezentul document este disponibil publicului la adresa: http://www.kormany.hu/download/6/74/90000/2015_Economic%20analysis%20of%20Paks%20II%20-%20for%20publication.pdf

30

(31)  Modelul financiar este o versiune actualizată a Modelului financiar preliminar. Actualizările includ acorduri contractuale între Paks II și JSC NIAEP, furnizorul centralei nucleare.

31

(32)  A se vedea considerentele 52-81 din decizia de inițiere a procedurii.

32

(33)  A se vedea http://www.worldenergyoutlook.org/weo2014/

33

(34)  Din cauza informațiilor insuficiente și a lipsei de claritate, decizia de inițiere a procedurii nu a evaluat estimări pe baza acestei metodologii. Prin urmare, următoarea prezentare include, de asemenea, documente anterioare deciziei de inițiere a procedurii.

34

(35)  LCOE din cadrul studiului OCDE/AIE/AEN este de 89,94 USDMWh (a se vedea tabelul 4.7) și nu este clar modul în care au fost obținute valoarea de 70 EUR/MWh din figura 3 din studiul economic și cea de 50,5-57,4 EUR/MWh din această valoare inițială. Studiul din 2015 realizat de OCDE/AIE/AEN este disponibil la adresa https://www.oecd-nea.org/ndd/egc/2015/

35

(36)  A se vedea Aszódi, A., Boros I. and Kovacs, A., (2014), „A paksi atomerőmű bővítésének energiapolitikai, műszaki és gazdasági kérdései”, Magyar Energetika, mai 2014. O traducere în limba română intitulată „Extinderea evaluărilor economice, tehnice și politice în materie de energie a CN Paks II” a fost prezentată Comisiei în februarie 2016. Acest studiu prezintă calcule realizate în HUF, concluzionând un LCOE mediu situat între 16,01 și 16,38 HUF/kWh pe întreaga durată de viață a proiectului. Nu sunt oferite detalii privind modul în care cifrele exprimate în HUF au fost convertite în intervalul LCOE în EUR/MWh prezentat în considerentul 81.

36

(37)  A se vedea figura 15 din studiul economic.

37

(38)  A se vedea p. 77 din studiul economic.

38

(39)  Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom).

39

(*2)  No data provided in forecast

*2

(*3)  Assumption: Slovenia starting from zero.

*3

(*4)  No data provided in forecast

*4

(*5)  Assumption: Slovenia starting from zero.

*5

(40)  ENTSO-E (2015), Propunerile tuturor OTS pentru regiunile de calcul al capacităților (RCC), în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/1222 al Comisiei din 24 iulie 2015 de stabilire a unor linii directoare privind alocarea capacităților și gestionarea congestiilor, 29 octombrie 2015, p. 9, articolul 9.

40

(41)  Decizia (UE) 2015/658 a Comisiei din 8 octombrie 2014 privind ajutorul de stat SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) pe care Regatul Unit intenționează să îl pună în aplicare pentru sprijin în favoarea centralei nucleare Hinkley Point C (JO L 109, 28.4.2015, p. 44).

41

(42)  A se vedea Comunicarea jurisdicțională consolidată a Comisiei în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (JO C 95, 16.4.2008, p. 1).

42

(43)  Comisia Europeană, decizia din 21 februarie 1994, 94/285/Euratom – Procedură în aplicarea articolului 53 al doilea paragraf din Tratatul Euratom [1994], JO L 122, 17.5.1994, p. 30, punctul 22.

43

(44)  Regulamentul (CE) nr. 1209/2000 al Comisiei din 8 iunie 2000 de definire a procedurilor de efectuare a comunicărilor prevăzute la articolul 41 din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (JO L 138, 9.6.2000, p. 12).

44

(45)  A se vedea considerentul 13 litera (c).

45

(46)  A se vedea Candole Partners – Centrala nucleară Paks II, Evaluare a fezabilității din punct de vedere economic, februarie 2016, disponibil la http://www.greenpeace.org/hungary/Global/hungary/kampanyok/atomenergia/paks2/NPP%20Paks%20II%20Candole.pdf

46

(47)  A se vedea Felsmann Balázs, „Működhet-e Paks II állami támogatások nélkül? Az erőműtársaság vállalatgazdasági közelítésben”, disponibil la https://energiaklub.hu/sites/default/files/paks2_allami_tamogatas_2015jun.pdf

47

(48)  O descriere a centralei nucleare Leningradskaya poate fi accesată la adresa: http://atomproekt.com/en/activity/generation/vver/leningr_npp/, accesată ultima dată la 24 februarie 2017.

48

(49)  Pentru studiul PEM pe 2015 al AIE, a se vedea http://www.worldenergyoutlook.org/weo2015/

49

(50)  De asemenea, studiul PEM pe 2015 al AIE ia în considerare un al patrulea scenariu, denumit „scenariul 450”, care prezintă o cale către obiectivul climatic de limitare a creșterii temperaturii globale la sub 2 oC, care poate fi atins prin tehnologii care sunt aproape să devină disponibile la scară comercială.

50

o

(51)  Se susține că diferența dintre prețurile contractelor futures din Germania și din Ungaria ar putea apărea ca urmare a cuplării imperfecte a piețelor.

51

(52)  Există o secțiune suplimentară în studiu Candole unde se realizează o comparație între costurile Paks II și cheltuielile de funcționare ale reactoarelor de tip EPR estimate de Curtea de Conturi din Franța (2002), publicate în Boccard, N., „The Costs of Nuclear Electricity: France after Fukushima” (Costurile aferente infrastructurilor de energie electrică nucleară: Franța după accidentul de la Fukushima”, disponibil la adresa http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2353305

52

(53)  Aceasta este menționată de Romhányi Balázs, „A Paks II beruházási költségvetés-politikai következnényei”, disponibil la adresa: https://energiaklub.hu/sites/default/files/a_paks_ii_beruhazas_koltsegvetes-politikai_kovetkezmenyei.pdf

53

(54)  Acesta este menționat în studiul Fazekas, M. et al, „The Corruption Risks of Nuclear Power Plants: What Can We Expect in Case of Paks2?” (Riscurile de corupție ale centralelor nucleare: La ce ne putem aștepta în cazul Paks 2?) disponibil la adresa: http://www.pakskontroll.hu/sites/default/files/documents/corruption_risks_paks2.pdf

54

(55)  http://www.kormany.hu/download/a/84/90000/2015%20Economic%20analysis%20of%20Paks%20II.pdf

55

(56)  https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/what-horizon-2020

56

(57)  Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 55).

57

(58)  Orientări comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (JO C 82, 1.4.2008, p. 1).

58

(59)  https://www.oecd-nea.org/ndd/climate-change/cop21/presentations/stankeviciute.pdf

59

(60)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

60

(61)  Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (JO L 94, 28.3.2014, p. 243).

61

(62)  T-289/03 BUPA, punctul 313.

62

(63)  http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2016/RO/1-2016-177-RO-F1-1.PDF

63

(64)  Ungaria nu a stabilit un calendar în observațiile sale și a utilizat cifrele disponibile la diferite momente în timp, uneori în mod inconsecvent. În timp ce observația Ungariei se concentrează pe o decizie de investiție luată în decembrie 2014, cea de a doua scrisoare de clarificare a Ungariei a utilizat, de asemenea, cifrele pentru prima de risc de capital din iulie 2015.

64

(65)  Contractul IAPC prevede o construire a noilor reactoare împărțită în două etape, prima dintre acestea constând exclusiv în [...] iar cea de a doua în [...].

65

(66)  De exemplu, o primă de risc de capital este estimată la 9,0 % în analizele de referință incluse de Ungaria în studiile menționate, spre deosebire de valoarea de 4,0 % pentru prima de risc de capital estimată în metodologia ascendentă inclusă în aceleași studii.

66

(67)  A se vedea A. Damodaran, „Equity risk premium (ERP): Determinants, estimation and implications – The 2016 Edition” („Prima de risc de capital: Factori determinanți, estimare și implicații – Ediția din 2016”) (2016), secțiunea Abordări ale estimării – Prime istorice, p. 29-34, disponibil la adresa http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2742186 În plus, cazul indicelui istoric al Bursei din Ungaria, cu o valoare de aproximativ 24 561,80 la 2 mai 2006 și o valoare de aproximativ 26 869,01 la 2 mai 2016 (date descărcate de pe site-ul https://www.bet.hu/oldalak/piac_most), pare să sprijine aceste îndoieli.

67

(68)  Conform studiului efectuat de Moody’s (2009), anunțarea unui proiect de construire a unei centrale nucleare de către întreprinderile americane de producere de energie implică o scădere medie cu patru trepte. La rândul său, în bazele sale de date, Damodaran estimează că o diferență de rating de credit de patru trepte, de exemplu A3 și Ba1, înseamnă o primă de risc de capital totală de 2,0 % (baza de date Damodaran, valorile pentru versiunea din iulie 2016).

68

(69)  Dimensiunea unui astfel de risc este redusă pentru Paks II, întrucât aceasta are numai o expunere limitată la riscul de construcție.

69

(70)  CAPM reprezintă modelul de evaluare a activelor financiare (Capital Asset Pricing Model), modelul financiar standard pentru estimarea rentabilității preconizate a unui activ, a se vedea http://www.investopedia.com/terms/c/capm.asp

70

Capital Asset Pricing Model

(71)  Comisia a analizat ratele obligațiunilor de stat exprimate în EUR și în USD, cu toate acestea, respectivele obligațiuni de stat au avut o durată mai scurtă, iar ultima dată a emisiunii a fost mai 2011 pentru obligațiunile exprimate în euro și martie 2014 pentru obligațiunile exprimate în USD. Având în vedere perioadele în care a existat o variație mare în ceea ce privește rata obligațiunilor de stat, Comisia a decis să nu includă aceste obligațiuni în analiză. În plus, includerea acestora ar fi crescut valoarea estimată a WACC și, prin urmare, excluderea acestora din analiză a reprezentat o alegere prudentă.

71

(72)  Pentru cifrele relevante pentru decembrie 2014, a se vedea secțiunile Risk Premiums for Other Markets (Primele de risc pentru alte piețe) > 1/14 pe site-ul web al http://people.stern.nyu.edu/adamodar/New_Home_Page/dataarchived.html Pentru cifrele relevante pentru februarie 2017, a se vedea secțiunile Risk Premiums for Other Markets (Primele de risc pentru alte piețe) > Download pe site-ul web al http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/datacurrent.html Bazele de date elaborate de Damodaran sunt utilizate și citate pe scară largă în practica de finanțare.

72

Risk Premiums for Other Markets

Risk Premiums for Other Markets

(73)  Pentru 2014, a se vedea Fernandez, P., Linares P. și Acin, I. F., „Market Risk Premium used in 88 countries in 2014: a survey with 8,228 answers” (Prima de risc a pieței utilizată în 88 de țări în 2014: un studiu care cuprinde 8 228 de răspunsuri), 20 iunie 2014, disponibil la adresa http://www.valuewalk.com/wp-content/uploads/2015/07/SSRN-id2450452.pdf Pentru 2016, a se vedea Fernandez, P., Ortiz, A. și Acin, I. F., „Market Risk Premium used in 71 countries in 2016: Market Risk Premium used in 71 countries in 2016” (Prima de risc a pieței utilizată în 71 de țări în 2016: un studiu care cuprinde 6 932 de răspunsuri), 9 mai 2016, disponibil la adresa https://papers.ssrn.com/sol3/papers2.cfm?abstract_id=2776636&download=yes

73

(74)  Celelalte valori beta prezentate de Ungaria în studiul privind principiul MEIP și, ulterior, în cea de a doua scrisoare de clarificare și valorile beta corespunzând sectoarelor de utilități publice, de surse de energie regenerabile și, respectiv, de energie incluse în baza de date Damodaran sunt mai mari decât 1. Prin urmare, utilizarea unei valori beta de 0,92 este o alegere prudentă, întrucât aceasta conduce la o valoare mai redusă a WACC decât celelalte valori ridicate ale beta.

74

(75)  A se vedea http://www.mnb.hu/statisztika/statisztikai-adatok-informaciok/adatok-idosorok, secțiunea „XI. Deviza, penz es tokepiac” > „Allampapir piaci referenciahozamok” pentru cea dintâi și https://www.quandl.com/data/WORLDBANK/HUN_FR_INR_RISK-Hungary-Risk-premium-on-lending-lending-rate-minus-treasury-bill-rate pentru cea din urmă. În ceea ce privește această din urmă valoare, se recomandă o anumită prudență din cauza dimensiunii mici a pieței obligațiunilor corporative din Ungaria. Datele se referă la 31 decembrie 2014. Nu există date disponibile pentru perioade mai recente.

75

(76)  Aceste cifre sunt mai mari decât cele obținute de Ungaria, în principal din cauza nivelului mai ridicat al ratei fără risc și al primei de risc al capitalului propriu utilizate de Comisie (alegerile Ungariei sunt criticate în considerentul 208).

76

(77)  Pentru valorile WACC specifice țării relevante pentru decembrie 2014, a se vedea „Data” (Date) > „Archived data” (Date arhivate) > „Cost of capital by industry” (Costul de capital în funcție de industrie) > „Europe” (Europa) > „1/14” pe site-ul web http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/ Pentru valorile WACC specifice țării relevante pentru februarie 2017, a se vedea secțiunile „Data” (Date) > „Current data” (Date actuale) > „Cost of capital by industry” (Costul de capital în funcție de industrie) > „Europe” (Europa) pe site-ul web http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/ Pentru valorile primei de risc, a se vedea nota de subsol 72. De asemenea, trebuie remarcat faptul că această bază de date este parte a unei baze de date globale și include țări europene (menționate ca Europa de Vest). Cu toate acestea, țările care sunt grupate ulterior și Ungaria fac parte dintr-un subgrup denumit „Europa dezvoltată” – a se vedea fișa de lucru „Europe” (Europa) sau „Industries sorted (global)” [sortate în funcție de industrii (global)] în fișierul Excel http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/indname.xls

77

(78)  De asemenea, Ungaria a pregătit o scurtă analiză comparativă bazată pe date colectate de Damodaran în cea de a doua scrisoare de clarificare (în apendicele 2). Această analiză nu este însă relevantă deoarece se bazează pe informații ulterioare pentru a justifica o decizie de investiție luată în 2014.

78

(79)  Valorile din aceste tabele sunt ajustate prin aplicarea unei rate a impozitului pe profit a Ungariei de 19 % la datorie.

79

(80)  Datele referitoare la sectorul „Energie verde și surse de energie regenerabile” nu au fost disponibile pentru baza de date din 2014. În 2016, acest sector a avut un WACC mai mare decât media celorlalte două sectoare incluse, indicând faptul că includerea sa ar fi crescut valoarea estimării WACC pentru 2014 în cazul în care aceasta ar fi fost disponibilă.

80

(81)  A se vedea nota de subsol 68.

81

(82)  Cifrele din tabel utilizează valorile beta preluate din baza de date Damodaran privind WACC la nivel industrial.

82

(83)  În acest caz, se utilizează o medie simplă în locul unei medii ponderate folosind numărul de societăți incluse în fiecare segment, întrucât se pune accent pe segmentele reprezentative și nu pe societățile reprezentative. Utilizarea unei medii ponderate nu ar genera diferențe pentru anul 2016, deoarece aceasta ar conduce la valori ușor mai ridicate pentru 2014, ceea ce implică, la rândul său, valori WACC mai mari. Prin urmare, alegerea unei medii simple în locul unei medii ponderate reprezintă o alegere prudentă în situația de față.

83

(84)  Un element esențial al estimării este că Damodaran definește prima de risc de capital pentru o țară ca suma primei de piață matură, la care se adaugă o primă de risc de țară, pe baza marjei de risc de credit a țării și majorată (de la 1,5 în 2014 și 1,39 în 2016) pentru a reflecta riscul mai mare al capitalului propriu pe piață. Pentru mai multe detalii, a se vedea foaia de lucru „Explanation and FAQ”(Explicații și întrebări frecvente) a bazei de date Damodaran privind prima de risc de capital propriu specifică țării, disponibilă la adresa http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/ctryprem.xls

84

(85)  A se remarca faptul că prima de risc de capital propriu suplimentară specifică Ungariei calculată la punctul (ii) va trebui să fie înmulțită cu valorile beta prezentate în tabelul 8: pentru a fi inclusă în costul capitalului propriu obținut la punctul (iii).

85

(*6)  Formula pentru WACC utilizează costul datoriei după impozitare.

*6

(86)  În plus, limita inferioară de 9,15 % pentru 2014 ar trebui probabil să fie ajustată în sens crescător în cazul în care au fost disponibile datele privind „energia verde și surse de energie regenerabile” pentru 2014.

86

(87)  Date disponbile la momentul publicării previziunilor privind prețul pentru 2014 ale AIE.

87

(88)  Curba D este considerată ca reprezentând informații confidențiale/secrete de afaceri.

88

(89)  Nu a fost furnizat niciun detaliu privind cursurile de schimb utilizate de către guvernul maghiar. Valoarea aplicată de 0,9 poate fi dedusă din modelul financiar. Cursul de schimb mediu lunar a fost de 0,89 în septembrie 2015. Această valoare a cursului de schimb EUR/USD (împreună cu alte valori utilizate în prezentul document) au fost preluate de pe site-ul web al BCE, la adresa http://sdw.ecb.europa.eu/quickview.do;jsessionid=B13D3D3075AF28A4265A4DF53BE1ABC0?SERIES_KEY=120.EXR.D.USD.EUR.SP00.A&start=01-07-2014&end=15-11-2016&trans=MF&submitOptions.x=46&submitOptions.y=5

89

(90)  Având în vedere variația mare a cursului de schimb EUR/USD, Comisia a ales cursul de schimb mediu pe perioada celor trei luni care precede data deciziei inițiale de investiții din 9 decembrie 2014, care include, de asemenea, studiul PEM pe 2014 al AIE. În mod alternativ, s-ar putea utiliza cursurile de schimb medii anuale. Cursul de schimb mediu anual care precedă luna decembrie 2014 este de 0,75, ceea ce ar conduce la o valoare RIRE mai scăzută, astfel încât alegerea cursului de schimb mediu pe trei luni reprezintă o alegere prudentă pentru analiza actuală.

90

(91)  A se vedea http://www.worldenergyoutlook.org/publications/weo-2016/

91

(92)  A se vedea cifrele pentru prețul energiei electrice comercializate cu ridicata din tabelul 6.13 de la pagina 267 din studiul PEM pe 2016 al AIE.

92

(93)  De asemenea, cursul de schimb mediu anual este de 0,89 în acest caz, astfel încât alegerea cursului de schimb mediu pe trei luni reprezintă o alegere prudentă pentru actuala analiză.

93

(94)  Curba D este considerată ca reprezentând informații confidențiale/secrete de afaceri

94

(95)  O ajustare similară în sensul reducerii asupra previziunilor privind prețul energiei electrice între 2014 și 2015 a fost efectuată, de asemenea, de Rețeaua națională a energiei electrice din Regatul Unit – A se vedea, de exemplu, pagina 46 din Scenarii energetice pentru viitor în Regatul Unit elaborat de Rețeaua națională a energiei electrice din Regatul Unit, disponibil la adresa http://www2.nationalgrid.com/UK/Industry-information/Future-of-Energy/FES/Documents-archive/ și pagina 36 din Scenarii energetice pentru viitor în Regatul Unit elaborat de Rețeaua națională a energiei electrice din Regatul Unit, disponibil la adresa http://www2.nationalgrid.com/UK/Industry-information/Future-of-Energy/FES/Documents-archive/, Nu a fost găsită o astfel de comparație în datele BMWi.

95

(96)  În analiza cantitativă a Comisiei, aceasta acceptă ipotezele formulate de Ungaria conform cărora prețurile energiei electrice vor crește până în 2040 și ulterior vor rămâne constante. Aceasta reprezintă o alegere prudentă. În mod alternativ, se pot elabora scenarii bazate pe previziunea privind prețul luând în considerare în mod mai explicit utilizarea pe scară largă a surselor de energie regenerabile pentru prețurile energiei electrice comercializate cu ridicata, în are prețurile scăzute, astfel cum sunt în prezent, ar reprezenta norma, cu prețuri ridicate, însă de deficit, ale surselor de energie regenerabile dependente de condițiile meteorologice. Un astfel de scenariu ar conduce la prețuri viitoare care sunt apropiate de prețurile actuale, ceea ce ar presupune o rentabilitate mai scăzută a investițiilor decât cea luată în considerare în mod explicit în secțiunile următoare.

96

(97)  A se vedea considerentul 128 pentru o definiție a „scenariului noilor politici”.

97

(98)  A se vedea considerentul 128 și nota de subsol 53: Scenariul politicilor actuale ia în considerare numai politicile adoptate cu câteva luni înainte de publicarea studiului. Scenariul 450 reprezintă o cale către obiectivul climatic de limitare a creșterii temperaturii globale la sub 2 oC, care poate fi atins prin tehnologii care sunt aproape să devină disponibile la scară comercială. În final, scenariul prețului scăzut al petrolului explorează implicațiile prețurilor scăzute accesibile (ca urmare a prețurilor scăzute ale petrolului) asupra sistemului energetic.

98

o

(99)  Comisia nu a efectuat o astfel de analiză cantitativă cuprinzătoare din cauza lipsei de date relevante de înaltă calitate. Cu toate acestea, se poate observa că curba prețului corespunzătoare scenariului prețului scăzut al petrolului ar conduce la o valoare RIRE semnificativ mai scăzută decât curba prețului care corespunde scenariului noilor politici.

99

(100)  A se vedea secțiunea 2.3.

100

(*7)  
  Factorul de încărcare este considerat secret de afaceri și este înlocuit cu un factor de încărcare cu un interval mai larg.

*7

Factorul de încărcare este considerat secret de afaceri și este înlocuit cu un factor de încărcare cu un interval mai larg.

(101)  A se vedea p. 25 din WNIRS2015.

101

(102)  A se vedea p. 350 din studiul PEM pe 2014 al AIE.

102

(103)  A se vedea http://www.world-nuclear-news.org/NN-Flamanville-EPR-timetable-and-costs-revised-0309154.html și http://www.theecologist.org/News/news_analysis/2859924/finland_cancels_olkiluoto_4_nuclear_reactor_is_the_epr_finished.html

103

(104)  A se vedea p. 66 din WNIRS2015.

104

(105)  A se vedea secțiunea 6.3 din SEIM, disponibil la adresa http://www.mvmpaks2.hu/hu/Dokumentumtarolo/Simplified%20public%20summary.pdf

105

(*8)  
  Cifrele din modelul financiar sunt considerate secret de afaceri și sunt înlocuite cu intervale mai largi.

*8

Cifrele din modelul financiar sunt considerate secret de afaceri și sunt înlocuite cu intervale mai largi.

(106)  Costurile acestor ADBP-uri pot depăși cu ușurință 100 de miliarde EUR și ar putea atinge valori de magnitudinea sutelor sau chiar a miilor de miliarde EUR (a se vedea p. 20-24 din studiul „The true costs of nuclear power” (Costurile reale ale energiei nucleare) de Wiener Umweltanwaltshaft și Österreichische Ökologie-Institute, disponibil la adresa http://wuawien.at/images/stories/publikationen/true-costs-nucelar-power.pdf). Cu un ADBP care are loc o dată la fiecare 25 de ani [1986 (Cernobâl) și 2011 (Fukushima)] și aproape 400 de centrale nucleare care funcționează în întreaga lume, există o probabilitate de 2 × (1/400) = 0,5 % ca un ADBP să aibă loc la unul dintre cele două reactoare Paks II în primii 25 de ani de funcționare. Costul unei polițe de asigurare care acoperă un astfel de prejudiciu este, în general, mult mai mare decât valoarea preconizată a prejudiciilor asociate unui astfel de accident, și anume 0,5 % × 100 de miliarde EUR = 500 de milioane EUR (luând în considerare estimarea mai prudentă pentru valoarea prejudiciului cauzat de apariția efectivă a unui ADBP).

106

(107)  Studiul Felshmann identifică o astfel de renovare majoră pentru Paks I. Deși guvernul maghiar exclude necesitatea unor renovări similare pentru Paks II, motivele unei astfel de excluderi nu sunt clare.

107

(108)  Comisia nu a efectuat o analiză cantitativă detaliată a impactului unor astfel de abateri din cauza lipsei de date relevante de înaltă calitate. În schimb, unele dintre informațiile prezentate în considerentul 239 au fost utilizate pentru a motiva analiza sensibilității care stă la baza stabilirii RIRE a proiectului (a se vedea considerentele 245 și 246 în secțiunea următoare).

108

(109)  A se vedea p. 33 din WNIRS2015.

109

(110)  A se vedea p. 58-60 din WNIRS2015.

110

(111)  De asemenea, studiul PEM pe 2014 al AIE ia în considerare faptul că modelele „primele de acest tip” pot lua mai mult timp pentru a fi construite și implică costuri mult mai mari decât modele utilizate pe scară largă, din cauza lipsei de experiență și a învățării – a se vedea p. 366.

111

(112)  Pentru întârzieri în cazul centralei Olkiluoto-3, a se vedea http://www.world-nuclear-news.org/COlkiluoto-EPR-supplier-revises-compensation-claim-1002164.html Pentru întârzieri în cazul centralei Flamanville, a se vedea http://www.world-nuclear-news.org/NN-Flamanville-EPR-timetable-and-costs-revised-0309154.html

112

(113)  A se vedea p. 64 din WNIRS2015.

113

(114)  A se vedea http://www.world-nuclear.org/information-library/country-profiles/countries-o-s/russia-nuclear-power.aspx

114

(115)  A se vedea p. 63 din WNIRS2015 precum și articolele de presă http://www.osw.waw.pl/en/publikacje/analyses/2013-06-12/russia-freezes-construction-nuclear-power-plant-kaliningrad și http://www.bsrrw.org/nuclear-plants/kaliningrad/

115

(116)  De fapt, însăși Ungaria se așteaptă la întârzieri (a se vedea considerentul 99).

116

(117)  Aceasta este o analiză a sensibilității mai solidă decât cele incluse de Ungaria în modelul financiar (a se vedea considerentul 177), întrucât se ia în considerare numai impactul asupra WACC și RIRE al modificărilor unei singure variabile de bază. În schimb, analiza bazată pe metoda Monte Carlo permite identificarea impactului modificărilor asupra valorii mai multor variabile de bază.

117

(118)  Aceste abateri au fost obținute din distribuirile normale cu media egală cu valorile de referință incluse în modelul financiar și abaterea standard egală cu abaterile incluse în analiza sensibilității din modelul financiar – 95 % din valorile preluate din aceste distribuiri normale se încadrează într-un interval de două ori mai mare decât abaterea standard a distribuirii alese. Perechile de abatere standard medie alese au fost următoarele: (i) inflație ([0-2] %*; 0,25 %); (ii) cursul de schimb valutar (HUF/EUR) [300-310]*; 10 %), (iii) sensibilitatea prețurilor (fiecare curbă în parte; 2,5 EUR/MWh); și (iv) durata de viață a centralei (60; 5). Pentru diversele elemente de cost periodice: (i) costurile de operare; (ii) costurile de combustibil; (iii) cheltuielile de capital de întreținere; și (iv) costurile de dezafectare și de gestionare a deșeurilor, a fost aleasă o abatere standard de 10 % din respectiva valoare periodică.

118

| * | În această notă de subsol, metodele alese în modelul financiar sunt considerate secrete de afaceri și sunt înlocuite cu intervale mai largi. |
| --- | --- |

*

În această notă de subsol, metodele alese în modelul financiar sunt considerate secrete de afaceri și sunt înlocuite cu intervale mai largi.

(**)  
  Valoarea de referință și rata de utilizare a capacității sunt considerate secrete de afaceri și sunt înlocuite cu intervale mai largi.

**

Valoarea de referință și rata de utilizare a capacității sunt considerate secrete de afaceri și sunt înlocuite cu intervale mai largi.

(119)  Întrucât rata de nefuncționare de referință este scăzută în cazul abaterilor în sens crescător de [510] *** %, și anume rate de nefuncționare mai ridicate, aceasta ar putea fi mai ridicată decât abaterile în sens descrescător, și anume rate de nefuncționare mai mici. A fost aleasă o distribuire triunghiulară cu punctele de bază de 5 % și 12 % (care corespund factorilor de încărcare de 88 % și 95 %) și punctul de vârf central de [5-10] *** % (valoarea de referință).

119

| *** | În această notă de subsol, valoarea de referință este considerată secret de afaceri și este înlocuită cu un interval mai larg. |
| --- | --- |

***

În această notă de subsol, valoarea de referință este considerată secret de afaceri și este înlocuită cu un interval mai larg.

(120)  Trebuie observat faptul că nu s-a presupus nicio corelație în timpul acestor simulări între diferitele variabile.

120

(121)  Pentru ambii ani, valorile RIRE estimate de Comisie sunt mai mici decât cele prezentate de Ungaria, în principal din cauza previziunilor privind viitorul preț scăzut și, de asemenea, din cauza unei analize a sensibilității mai generale (a se vedea considerentul 246).

121

(122)  În plus, astfel de întârzieri ar putea fi asociate, cel mai probabil, depășirilor de costuri. În special, depășirile de costuri pot avea loc în pofida caracteristicilor contractului de antrepriză cu prețuri fixe cuprinse în contractul IAPC, din două motive: (i) prețul fix se referă numai la costurile furnizorilor, însă nu și la costurile proprietarilor; și (ii), în cazul în care furnizorul ar contesta faptul că unele depășiri ale costurilor ar fi de responsabilitatea sa, un eventual litigiu va conduce, cu siguranță, la creșterea costurilor proiectului.

122

(123)  Cifrele exprimate în EUR/MWh au fost obținute prin aplicarea cursului de schimb EUR/USD mediu lunar de 0,9 pentru luna august 2015 (luna în care a apărut studiul efectuat de OCDE/AIE/AEN) pentru cifrele exprimate în USD/MWh în studiu.

123

(*9)  
  Factorul de încărcare este considerat secret de afaceri și este înlocuit cu un factor de încărcare cu un interval mai larg.

*9

Factorul de încărcare este considerat secret de afaceri și este înlocuit cu un factor de încărcare cu un interval mai larg.

(124)  Aceste ajustări ale valorii LCOE pot fi obținute prin înmulțirea fiecărui termen din numitorul formulei LCOE LCOE = (Sumăt(Costurit × (1 + r) – t)]/(Sumăt(MWht X (1 + r) – t)] (a se vedea nota de subsol 32) cu 93/85.

124

(125)  Previziunea privind prețul de 73 EUR/MWh este obținută prin înmulțirea valorii prețului energiei electrice comercializate cu ridicata de 81 EUR/MWh pentru 2040 din figura 8.11 de la pagina 327 din studiul PEM pe 2015 al AIE cu valoarea cursului de schimb EUR/USD mediu lunar de 0,9 pentru septembrie-noiembrie 2015, data publicării studiului PEM pe 2015 al AIE. În mod similar, previziunea privind prețul de 68 EUR/MWh este obținută prin înmulțirea valorii prețului energiei electrice comercializate cu ridicata de 75 EUR/MWh pentru 2040 din figura 6.13 de la pagina 267 din studiul PEM pe 2016 al AIE cu valoarea cursului de schimb EUR/USD mediu lunar de 0,9 pentru septembrie-noiembrie 2016, data publicării studiului PEM pe 2016 al AIE.

125

(126)  De asemenea, trebuie luat în considerare faptul că distribuția valorilor WACC este, cel mai probabil, neuniformă în intervalul indicat. În schimb, este mult mai probabil ca aceasta să fie centrată în jurul punctului de mijloc al intervalului, și anume este mai probabil să aibă valori apropiate de punctul de mijloc al intervalului și mai puțin probabil să aibă valori apropiate de punctele de final ale intervalului, indicând faptul că suprapunerea dintre valorile RIRE și valorile WACC este chiar mai mică decât cea sugerată de valorile din ultimul rând al tabelului 13.

126

(127)  Trebuie notat că această suprapunere a fost calculată numai în scopuri statistice. Un investitor în economia de piață ar compara, în general, valorile (sau parametrii) centrale ale intervalelor WACC și RIRE. Motivul este că suprapunerea celor două intervale acoperă condițiile oarecum extreme în care valoarea RIRE este ridicată, iar în același timp valoarea WACC este scăzută. Întrucât ambele măsuri sunt legate de aceleași condiții de piață și același proiect, și anume Paks II, acestea tind să se îndrepte în aceeași direcție (și anume, o valoare RIRE ridicată în intervalul RIRE coincide cel mai probabil cu o valoare WACC ridicată în intervalul WACC), putând conduce la excluderea realizării simultane a valorii WACC scăzute împreună cu valoarea RIRE ridicată.

127

(128)  Aceste estimări ale VAN sunt prudente deoarece nu iau în considerare impactul anumitor tipuri de întârzieri (a se vedea considerentele 99, 246 și 0) și factorii enumerați în considerentele 239 și 258 care ar putea spori semnificativ costurile sau diminua viitoarele venituri, prin urmare, este probabil ca acestea să subestimeze în mod considerabil eventualele pierderi. Orice abatere de la acești factori ar conduce la o creștere suplimentară a pierderilor nete ale proiectului.

128

(129)  CEJ, „Castelnou Energía/Comisia Europeană, T-57/11, ECLI:EU:T:2014:1021, punctele 181-184.

129

(130)  A se vedea punctul 8 din Legea LXXXVI din 2007 cu privire la Legea privind energia electrică.

130

(131)  Protocolul nr. 2 anexat la Tratatul de la Lisabona.

131

(132)  A se vedea Decizia 2005/40/CE a Comisiei (JO L 142, 6.6.2005, p. 26) și Decizia (UE) 2015/658 a Comisiei din 8 octombrie 2014 privind ajutorul de stat SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) pe care Regatul Unit intenționează să îl pună în aplicare pentru sprijin în favoarea centralei nucleare Hinkley Point C (JO L 109, 28.4.2015, p. 44).

132

(133)  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (dezvoltarea pe termen mediu și pe termen lung în active de producție ale sistemului maghiar de energie electrică): https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016).

133

(134)  Mankala este un model de afaceri utilizat pe scară largă în sectorul energiei electrice din Finlanda, prin care o societate cu răspundere limitată este condusă ca o cooperativă care realizează profit zero, în beneficiul acționarilor săi. Disponibilă la: http://www.ben.ee/public/Tuumakonverentsi%20ettekanded%202009/Peter%20S.%20Treialt%20-%20Mankala%20principles.pdf, accesat ultima dată la 26 octombrie 2015.

134

(135)  În ceea ce privește Republica Cehă, a se vedea: http://www.world-nuclear.org/info/country-profiles/countries-a-f/czech-republic/, accesat ultima dată la 26 octombrie 2015; în ceea ce privește Lituania, a se vedea: http://www.world-nuclear.org/info/Country-Profiles/Countries-G-N/Lithuania /, accesat ultima dată la 26 octombrie 2015; în ceea ce privește Bulgaria, a se vedea: http://www.world-nuclear.org/info/Country-Profiles/Countries-A-F/Bulgaria/, accesat ultima dată la 21 iunie 2016.

135

(136)  În ceea ce privește România, a se vedea: http://economie.hotnews.ro/stiri-companii-20436128-nuclearelectrica-solicita-actionarilor-aprobarea-memorandumului-intelegere-care-semna-companie-chineza-pentru-construirea-unitatilor-3-4-cernavoda.htm, accesat ultima dată la 21 iunie 2016.

136

(137)  Studiu din 2 noiembrie 2015, nepublicat încă, p. 35.

137

(138)  Studiu din 2 noiembrie 2015, nepublicat încă, p. 35.

138

(139)  SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) – Regatul Unit – Sprijin acordat centralei nucleare Hinkley Point C.

139

(140)  Studiu din 2 noiembrie 2015, nepublicat încă, p. 37.

140

(141)  Studiu din 2 noiembrie 2015, nepublicat încă, p. 38.

141

(142)  Studiu din 2 noiembrie 2015, nepublicat încă, p. 39.

142

(143)  Studiu din 2 noiembrie 2015, nepublicat încă, p. 60.

143

(144)  Moody’s Investor Service, Efectele producerii de energie nucleară asupra calității creditului, disponibil la adresa: https://www.oecdnea.org/ndd/workshops/wpne/presentations/docs/2_2_LUND_OECD_Sept%2019_Lund_Moodys_Nuclear_Generations_effect_on_Credit_Quality.pdfLund_Moodys_Nuclear_Generations_effect_on_Credit_Quality.pdf, accesat ultima oară la 13 iulie 2016.

144

(145)  A se vedea considerentul 20.

145

(146)  http://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2020/index_en.htm

146

(147)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

147

(148)  http://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2030/index_en.htm

148

(149)  Costurile variabile ale unei unități de producere a energie electrică sunt cele care stabilesc, în mod normal, prețul final al unei unități de energie electrică generată.

149

(150)  Raportat Comisiei în cazul ajutorului de stat SA.47331 (2017/X) în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii [Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (JO L 187, 26.6.2014, p. 1)].

150

(151)  A se vedea Comunicarea jurisdicțională consolidată a Comisiei în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (JO C 95, 16.4.2008, p. 1).

151

---

| 1.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 317/119 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 317/119

---

DECIZIA DELEGATĂ (UE) 2017/2113 A COMISIEI

din 11 septembrie 2017

de modificare a anexei V la Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește titlurile de calificare și denumirile cursurilor de formare

[notificată cu numărul C(2017) 6054]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (1), în special articolul 21a alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Anexa V la Directiva 2005/36/CE conține lista titlurilor de calificare pentru medici, asistenți medicali generaliști, medici stomatologi, medici veterinari, moașe, farmaciști și arhitecți. |
| --- | --- |

(1)

Anexa V la Directiva 2005/36/CE conține lista titlurilor de calificare pentru medici, asistenți medicali generaliști, medici stomatologi, medici veterinari, moașe, farmaciști și arhitecți.

| (2) | Decizia delegată (UE) 2016/790 a Comisiei (2) a actualizat anexa V la Directiva 2005/36/CE în urma notificărilor din partea statelor membre privind modificările aduse actelor lor cu putere de lege și administrative referitoare la eliberarea titlurilor de calificare în cauză. De la data adoptării deciziei respective, mai multe state membre au notificat Comisiei alte astfel de modificări. Comisia consideră că dispozițiile modificate sunt în conformitate cu condițiile stabilite în titlul III capitolul III din directivă. Prin urmare, anexa V la directivă ar trebui actualizată. |
| --- | --- |

(2)

Decizia delegată (UE) 2016/790 a Comisiei (2) a actualizat anexa V la Directiva 2005/36/CE în urma notificărilor din partea statelor membre privind modificările aduse actelor lor cu putere de lege și administrative referitoare la eliberarea titlurilor de calificare în cauză. De la data adoptării deciziei respective, mai multe state membre au notificat Comisiei alte astfel de modificări. Comisia consideră că dispozițiile modificate sunt în conformitate cu condițiile stabilite în titlul III capitolul III din directivă. Prin urmare, anexa V la directivă ar trebui actualizată.

| (3) | Din motive de claritate și de securitate juridică, este necesar să se înlocuiască toate punctele relevante din anexa V la Directiva 2005/36/CE privind titlurile de calificare și denumirile cursurilor de formare. |
| --- | --- |

(3)

Din motive de claritate și de securitate juridică, este necesar să se înlocuiască toate punctele relevante din anexa V la Directiva 2005/36/CE privind titlurile de calificare și denumirile cursurilor de formare.

| (4) | Prin urmare, Directiva 2005/36/CE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Directiva 2005/36/CE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa V la Directiva 2005/36/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 11 septembrie 2017.

Pentru Comisie

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 255, 30.9.2005, p. 22.

1

(2)  Decizia delegată (UE) 2016/790 a Comisiei din 13 ianuarie 2016 de modificare a anexei V la Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește titlurile de calificare și denumirile cursurilor de formare (JO L 134, 24.5.2016, p. 135).

2

---

ANEXĂ

Anexa V la Directiva 2005/36/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Punctele 5.1.1-5.1.4 se înlocuiesc cu următorul text:
  „5.1.1.   Titluri de calificare de bază în medicină










  Țara | Titlul de calificare | Organismul care eliberează titlul de calificare | Certificatul care însoțește titlul de calificare | Data de referință |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine
  Diplôme de «médecin»/Master in de geneeskunde | — | Les universités/De universiteiten |

1.

Punctele 5.1.1-5.1.4 se înlocuiesc cu următorul text:

„5.1.1.   Titluri de calificare de bază în medicină

Țara

Titlul de calificare

Organismul care eliberează titlul de calificare

Certificatul care însoțește titlul de calificare

Data de referință

België/Belgique/Belgien

Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine

Diplôme de «médecin»/Master in de geneeskunde

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

20.12.1976

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен «магистър» по «Медицина» и професионална квалификация «Магистър-лекар»

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i medicin (cand.med.)

Bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen (cand.med.)

Universitet

Styrelsen for Patientsikkerhed

Medicinsk universitetsfakultet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

| — | Autorisation som læge og tilladelse til selvstændigt virke som læge |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge og tilladelse til selvstændigt virke som læge

20.12.1976

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

20.12.1976

Eesti

Arstikraad

Degree in Medicine (MD)

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάς

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

Título de Licenciado en Medicina

Título de Graduado/a en Medicina

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

Diplôme de fin de deuxième cycle des études médicales

Universités

20.12.1976

Hrvatska

Diploma «doktor medicine/doktorica medicine»

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

1.7.2013

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della medicina e chirurgia

20.12.1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Luxemburg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements

Jury d’examen d’Etat

Certificat de stage

20.12.1976

Magyarország

Okleveles orvosdoktor oklevél (dr. med)

Egyetem

1.5.2004

Malta

Lawrja ta’ Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita` ta’ Malta

Ċertifikat ta’ reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

20.12.1976

Österreich

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

Medizinische Fakultät einer Universität, bzw Medizinische Universität

1.1.1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem «lekarza»

szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Państwowego (1)
   (3)

/Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Końcowego (2)
   (3)

1.5.2004

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Certificado de mestrado integrado em medicina

Universidades

Certificado emitido pela Ordem dos Médicos

1.1.1986

România

Diplomă de licență de doctor medic

Diplomă de licență și master (4)

Universități

Ministerul Educației Naționale (4)

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov «doktor medicine/doktorica medicine»

Univerza

Potrdilo o Opravljenem Strokovnem Izpitu za Poklic Zdravnik/Zdravnica

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM všeobecné lekárstvo doktor všeobecného lekárstva («MUDr.»)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Läkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976

5.1.2.   Titluri de calificare ca medic specialist

| Țara | Titlul de calificare | Organismul care eliberează titlul de calificare | Data de referință |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgie | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 20.12.1976 |
| България | Свидетелство за призната специалност | Университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 1.5.2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen
  Styrelsen for Patientsikkerhed | 20.12.1976 |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 20.12.1976 |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 1.5.2004 |
| Ελλάς | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Περιφέρεια |

Țara

Titlul de calificare

Organismul care eliberează titlul de calificare

Data de referință

België/Belgique/Belgie

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

20.12.1976

България

Свидетелство за призната специалност

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

1.5.2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

20.12.1976

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

20.12.1976

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάς

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Περιφέρεια

| 2. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

2.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 3. | Νομαρχία |
| --- | --- |

3.

Νομαρχία

1.1.1981

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986

France

| 1. | Certificat d’études spéciales de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d’études spéciales de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

20.12.1976

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 2. | Conseil de l’Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l’Ordre des médecins

| 3. | Diplôme d’études spécialisées ou diplôme d’études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

3.

Diplôme d’études spécialisées ou diplôme d’études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

Ministarstvo nadležno za zdravstvo

1.7.2013

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

20.12.1976

Italia

Diploma di medico specialista

Università

20.12.1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

«Sertifikāts»–kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxemburg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

20.12.1976

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta’ Speċjalista Mediku

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

20.12.1976

Diploma geneeskundig specialist

| — | Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (5) |
| --- | --- |

—

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (5)

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1.1.1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Titulo de especialista

Ordem dos Médicos

1.1.1986

România

Certificat de medic specialist

Ministerul Sănătății

1.1.2007

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii

| 1. | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

1.

Slovenská zdravotnícka univerzita

| 2. | Univerzita Komenského v Bratislave |
| --- | --- |

2.

Univerzita Komenského v Bratislave

| 3. | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

3.

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

1.5.2004

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of Completion of training

Postgraduate Medical Education and Training Board

20.12.1976

General Medical Council

1.4.2010

5.1.3.   Denumirile cursurilor de formare în medicină specializată

| | Anestezie | Chirurgie generală |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 3 ani | Durata minimă a cursului de formare: 5 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| България | Анестезиология и интензивно лечение | Хирургия |
| Česká republika | Anesteziologie a intenzivní medicína | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi |
| Deutschland | Anästhesiologie | (Allgemeine) Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάς | Αναισθησιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Hrvatska | Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina | Opća kirurgija |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia, rianimazione e terapia intensiva
  Anestesia, rianimazione, terapia intensiva e del dolore (7) | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθησιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija reanimatologija | Chirurgija |
| Luxemburg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | — | Chirurgie |

Anestezie

Chirurgie generală

Durata minimă a cursului de formare: 3 ani

Durata minimă a cursului de formare: 5 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

България

Анестезиология и интензивно лечение

Хирургия

Česká republika

Anesteziologie a intenzivní medicína

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi

Deutschland

Anästhesiologie

(Allgemeine) Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάς

Αναισθησιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Hrvatska

Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina

Opća kirurgija

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia, rianimazione e terapia intensiva

Anestesia, rianimazione, terapia intensiva e del dolore (7)

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθησιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija reanimatologija

Chirurgija

Luxemburg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

—

Chirurgie

| — | Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (6) |
| --- | --- |

—

Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (6)

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

România

Anestezie și terapie intensivă

Chirurgie generală

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| | Neurochirurgie | Obstetrică-ginecologie |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 5 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde |
| България | Неврохирургия | Акушерство и гинекология |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi | Gynækologi og obstetrik |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάς | Νευροχειρουργική | Μαιευτική-Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Hrvatska | Neurokirurgija | Ginekologija i opstetricija |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ginekologija |
| Luxemburg | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Obstetrie en Gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| România | Neurochirurgie | Obstetrică-ginecologie |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Neurochirurgie

Obstetrică-ginecologie

Durata minimă a cursului de formare: 5 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde

България

Неврохирургия

Акушерство и гинекология

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi

Gynækologi og obstetrik

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάς

Νευροχειρουργική

Μαιευτική-Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Hrvatska

Neurokirurgija

Ginekologija i opstetricija

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ginekologija

Luxemburg

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Obstetrie en Gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

România

Neurochirurgie

Obstetrică-ginecologie

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Medicină generală (internă) | Oftalmologie |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 5 ani | Durata minimă a cursului de formare: 3 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| България | Вътрешни болести | Очни болести |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | | Oftalmologi |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάς | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Hrvatska | Opća interna medicina | Oftalmologija i optometrija |
| Ireland | General (Internal) Medicine | Ophthalmic surgery
  Ophthalmology (8) |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxemburg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| România | Medicină internă | Oftalmologie |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicin | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Medicină generală (internă)

Oftalmologie

Durata minimă a cursului de formare: 5 ani

Durata minimă a cursului de formare: 3 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

България

Вътрешни болести

Очни болести

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Oftalmologi

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάς

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Hrvatska

Opća interna medicina

Oftalmologija i optometrija

Ireland

General (Internal) Medicine

Ophthalmic surgery

Ophthalmology (8)

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxemburg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

România

Medicină internă

Oftalmologie

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicin

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Otorinolaringologie | Pediatrie |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 3 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| България | Ушно-носно-гърлени болести | Педиатрия |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi | Pædiatri |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinder- und Jugendmedizin |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάς | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale | Pédiatrie |
| Hrvatska | Otorinolaringologija | Pedijatrija |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxemburg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otorinolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | — | Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten |

Otorinolaringologie

Pediatrie

Durata minimă a cursului de formare: 3 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

България

Ушно-носно-гърлени болести

Педиатрия

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi

Pædiatri

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinder- und Jugendmedizin

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάς

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale

Pédiatrie

Hrvatska

Otorinolaringologija

Pedijatrija

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxemburg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otorinolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

—

Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

| — | Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (9) |
| --- | --- |

—

Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (9)

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

România

Otorinolaringologie

Pediatrie

Slovenija

Otorinolaringológija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Pneumologie | Urologie |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani | Durata minimă a cursului de formare: 5 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| България | Пневмология и фтизиатрия | Урология |
| Česká republika | Pneumologie a ftizeologie | Urologie |
| Danmark | Intern medicin: lungesygdomme | Urologi |
| Deutschland | — | Pneumologie |

Pneumologie

Urologie

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Durata minimă a cursului de formare: 5 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

България

Пневмология и фтизиатрия

Урология

Česká republika

Pneumologie a ftizeologie

Urologie

Danmark

Intern medicin: lungesygdomme

Urologi

Deutschland

—

Pneumologie

| — | Innere Medizin und Pneumologie (10) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (10)

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάς

Φυματιολογία- Πνευμοvολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Chirurgie urologique

Hrvatska

Pulmologija

Urologija

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell’apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία – Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxemburg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

| — | Lungenkrankheiten |
| --- | --- |

—

Lungenkrankheiten

| — | Innere Medizin und Pneumologie (11) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (11)

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

România

Pneumologie

Urologie

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Ortopedie | Anatomie patologică |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 5 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| България | Ортопедия и травматология | Обща и клинична патология |
| Česká republika | Ortopedie | Patologie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi og cytology |
| Deutschland | — | Orthopädie (und Unfallchirurgie) |

Ortopedie

Anatomie patologică

Durata minimă a cursului de formare: 5 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

България

Ортопедия и травматология

Обща и клинична патология

Česká republika

Ortopedie

Patologie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi og cytology

Deutschland

—

Orthopädie (und Unfallchirurgie)

| — | Orthopädie und Unfallchirurgie (12) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Unfallchirurgie (12)

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάς

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Cirugía ortopédica y traumatología

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Hrvatska

Ortopedija i traumatologija

Patologija

Patologija i citologija (14)

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία – Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija traumatologija

Patologija

Luxemburg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia és traumatológia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

| — | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

| — | Orthopädie und Traumatologie (13) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Traumatologie (13)

| — | Pathologie |
| --- | --- |

—

Pathologie

| — | Klinische Pathologie und Molekularpathologie (13) |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Molekularpathologie (13)

| — | Klinische Pathologie und Neuropathologie |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Neuropathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

România

Ortopedie și traumatologie

Anatomie patologică

Slovenija

| — | Ortopedska kirurgija; Travmatologija |
| --- | --- |

—

Ortopedska kirurgija; Travmatologija

Patologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neurologie | Psihiatrie |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie, particulièrement de l’adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie |
| България | Нервни болести | Психиатрия |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάς | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Hrvatska | Neurologija | Psihijatrija |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxemburg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| România | Neurologie | Psihiatrie |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Neurologie

Psihiatrie

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie, particulièrement de l’adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie

България

Нервни болести

Психиатрия

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάς

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Hrvatska

Neurologija

Psihijatrija

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxemburg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

România

Neurologie

Psihiatrie

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Radiologie – imagistică medicală | Radioterapie |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| България | Образна диагностика | Лъчелечение |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Radiologi | Klinisk Onkologi |
| Deutschland | (Diagnostische) Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάς | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie option oncologie radiothérapique |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Onkologija i radioterapija |
| Ireland | Radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija radioterapija |
| Luxemburg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Radiologie | Strahlentherapie-Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia
  Radioncologia |
| România | Radiologie-imagistică medicală | Radioterapie |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi
  Radiologi (16) | Tumörsjukdomar (allmän onkologi)
  Onkologi (15) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Radiologie – imagistică medicală

Radioterapie

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

България

Образна диагностика

Лъчелечение

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Radiologi

Klinisk Onkologi

Deutschland

(Diagnostische) Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάς

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie option oncologie radiothérapique

Hrvatska

Klinička radiologija

Onkologija i radioterapija

Ireland

Radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija radioterapija

Luxemburg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Radiologie

Strahlentherapie-Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

Radioncologia

România

Radiologie-imagistică medicală

Radioterapie

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Radiologi (16)

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

Onkologi (15)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Chirurgie plastică | Medicină de laborator |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 5 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| България | Пластично-възстановителна и естетична хирургия | Клинична лаборатория |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | — | Plastische (und Ästhetische) Chirurgie |

Chirurgie plastică

Medicină de laborator

Durata minimă a cursului de formare: 5 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

България

Пластично-възстановителна и естетична хирургия

Клинична лаборатория

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

—

Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

| — | Plastische und Ästhetische Chirurgie (17) |
| --- | --- |

—

Plastische und Ästhetische Chirurgie (17)

Laboratoriumsmedizin (18)

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάς

Πλαστική Χειρουργική

Ιατρική βιοπαθολογία (21)

España

Cirugía plástica, estética y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Hrvatska

Plastična, rekonstrukcijska i estetska kirurgija

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

Patologia clinica

Patologia clinica e biochimica clinica (20)

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxemburg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische, Ästhetische und Rekonstruktive Chirurgie

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie (19)

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica, estética e reconstrutiva

Patologia clínica

România

Chirurgie plastică, estetică și microchirurgie reconstructivă

Medicină de laborator

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Laboratórna medicína

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| | Microbiologie-bacteriologie | Biochimie |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Микробиология | Биохимия |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | — | Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie |

Microbiologie-bacteriologie

Biochimie

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

България

Микробиология

Биохимия

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

—

Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

| — | Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (24) |
| --- | --- |

—

Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (24)

Laboratoriumsmedizin (22)

Eesti

Ελλάς

| — | Ιατρική Βιοπαθολογία |
| --- | --- |

—

Ιατρική Βιοπαθολογία

| — | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

—

Μικροβιολογία

Ιατρική βιοπαθολογία (27)

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Hrvatska

Klinička mikrobiologija

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica (26)

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxemburg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie (23)

Österreich

| — | Hygiene und Mikrobiologie |
| --- | --- |

—

Hygiene und Mikrobiologie

| — | Klinische Mikrobiologie und Hygiene (25) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Hygiene (25)

| — | Klinische Mikrobiologie und Virologie (25) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Virologie (25)

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

România

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk mikrobiologi (28)

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Imunologie | Chirurgie toracică |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani | Durata minimă a cursului de formare: 5 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (29) |
| България | Клинична имунология | Гръдна хирургия Кардиохирургия |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Hrudní chirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| Deutschland | | Thoraxchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάς | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Inmunología | — | Cirugía torácica |

Imunologie

Chirurgie toracică

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Durata minimă a cursului de formare: 5 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (29)

България

Клинична имунология

Гръдна хирургия Кардиохирургия

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Hrudní chirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

Deutschland

Thoraxchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Θώρακος

España

Inmunología

—

Cirugía torácica

| — | Cirugía cardiovascular |
| --- | --- |

—

Cirugía cardiovascular

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Cardiothoracic surgery

Italia

| — | Chirurgia toracica |
| --- | --- |

—

Chirurgia toracica

| — | Cardiochirurgia |
| --- | --- |

—

Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Sirds ķirurgs

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxemburg

Immunologie

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

| — | Immunologie |
| --- | --- |

—

Immunologie

| — | Klinische Immunologie (30) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie (30)

Thoraxchirurgie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

România

Chirurgie toracică

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi (31)

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardo-thoracic surgery

| | Chirurgie pediatrică | Chirurgie vasculară |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 5 ani | Durata minimă a cursului de formare: 5 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (32) |
| България | Детска хирургия | Съдова хирургия |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi |
| Deutschland | Kinderchirurgie | Gefäßchirurgie |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάς | Χειρουργική Παίδων | Αγγειοχειρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Hrvatska | Dječja kirurgija | Vaskularna kirurgija |
| Ireland | Paediatric surgery | |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxemburg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurgija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinder- und Jugendchirurgie | Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Angologia/Cirurgia vascular |
| România | Chirurgie pediatrică | Chirurgie vasculară |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | Kärlkirurgi |
| United Kingdom | Paediatric surgery | Vascular surgery |

Chirurgie pediatrică

Chirurgie vasculară

Durata minimă a cursului de formare: 5 ani

Durata minimă a cursului de formare: 5 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (32)

България

Детска хирургия

Съдова хирургия

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi

Deutschland

Kinderchirurgie

Gefäßchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Παίδων

Αγγειοχειρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Hrvatska

Dječja kirurgija

Vaskularna kirurgija

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxemburg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurgija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinder- und Jugendchirurgie

Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Angologia/Cirurgia vascular

România

Chirurgie pediatrică

Chirurgie vasculară

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

Kärlkirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

Vascular surgery

| | Cardiologie | Gastroenterologie |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastro-enterologie |
| България | Кардиология | Гастроентерология (33) |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Intern medicin: kardiologi | Intern medicin: gastroenterology og hepatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie |

Cardiologie

Gastroenterologie

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastro-enterologie

България

Кардиология

Гастроентерология (33)

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Intern medicin: kardiologi

Intern medicin: gastroenterology og hepatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

| — | Innere Medizin und Kardiologie (34) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Kardiologie (34)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

| — | Innere Medizin und Gastroenterologie (34) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Gastroenterologie (34)

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάς

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Cardiologie et maladies vasculaires

Gastro-entérologie et hépatologie

Hrvatska

Kardiologija

Gastroenterologija

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Malattie dell’apparato cardiovascolare

Gastroenterologia

Malattie dell’apparato digerente (35)

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxemburg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Maag-darm-leverziekten

Österreich

Innere Medizin und Kardiologie

Innere Medizin und Gastroenterologie und Hepatologie

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

România

Cardiologie

Gastroenterologie

Slovenija

Kardiologija in vaskularna medicina

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastroenterology

| | Reumatologie | Hematologie generală |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani | Durata minimă a cursului de formare: 3 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| България | Ревматология | Клинична хематология |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Intern medicin: reumatologi | Intern medicin: hæmatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie |

Reumatologie

Hematologie generală

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Durata minimă a cursului de formare: 3 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/reumatologie

България

Ревматология

Клинична хематология

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Intern medicin: reumatologi

Intern medicin: hæmatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

| — | Innere Medizin und Rheumatologie (36) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Rheumatologie (36)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

| — | Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (36) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (36)

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάς

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Hrvatska

Reumatologija

Hematologija

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxemburg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Innere Medizin und Rheumatologie

Innere Medizin und Hämatologie und internistische Onkologie

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

România

Reumatologie

Hematologie

Slovenija

Revmatologija

Hematologija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| | Endocrinologie | Fizioterapie |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 3 ani | Durata minimă a cursului de formare: 3 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| България | Ендокринология и болести на обмяната | Физикална и рехабилитационна медицина |
| Česká republika | Diabelotologie a endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Intern medicin: endokrinologi | |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie |

Endocrinologie

Fizioterapie

Durata minimă a cursului de formare: 3 ani

Durata minimă a cursului de formare: 3 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

България

Ендокринология и болести на обмяната

Физикална и рехабилитационна медицина

Česká republika

Diabelotologie a endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Intern medicin: endokrinologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

| — | Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (37) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (37)

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάς

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Medicina física y rehabilitación

France

Endocrinologie – diabète – maladies métaboliques

Médecine physique et de réadaptation

Hrvatska

Endokrinologija i dijabetologija

Fizikalna medicina i rehabilitacija

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Endocrinologia e malattie del metabolismo (38)

Medicina fisica e riabilitazione

Medicina fisica e riabilitativa (38)

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija

Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxemburg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizikális medicina és rehabilitációs orvoslás

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie

Physikalische Medizin und Allgemeine Rehabilitation

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia/Nutriçăo

Medicina física e de reabilitaçăo

România

Endocrinologie

Reabilitare Medicală

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Endokrinologi och diabetologi (39)

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Neuropsihiatrie | Dermatovenerologie |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 5 ani | Durata minimă a cursului de formare: 3 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (40) | Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie |
| България | | Кожни и венерически болести |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut – und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάς | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (41) | Dermatologie et vénéréologie |
| Hrvatska | | Dermatologija i venerologija |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria (42) | Dermatologia e venereologia |
| Κύπρος | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxemburg | Neuropsychiatrie (43) | Dermato-vénéréologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw – en zielsziekten (44) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie (45) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| România | | Dermatovenerologie |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |
| Datele abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3): |

Neuropsihiatrie

Dermatovenerologie

Durata minimă a cursului de formare: 5 ani

Durata minimă a cursului de formare: 3 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (40)

Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie

България

Кожни и венерически болести

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut – und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάς

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (41)

Dermatologie et vénéréologie

Hrvatska

Dermatologija i venerologija

Ireland

Italia

Neuropsichiatria (42)

Dermatologia e venereologia

Κύπρος

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxemburg

Neuropsychiatrie (43)

Dermato-vénéréologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw – en zielsziekten (44)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie (45)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

România

Dermatovenerologie

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

Datele abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3):

| | Radiologie | Psihiatrie pediatrică |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | | Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie |
| България | Радиобиология | Детска психиатрия |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Ακτινολογία – Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología (46) | |
| France | Electro-radiologie (47) | Pédopsychiatrie (52) |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Dječja i adolescentna psihijatrija |
| Ireland | | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia (48) | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxemburg | Électroradiologie (49) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúsági pszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (50) | |
| Österreich | Radiologie (51) | — | Kinder- und Jugendpsychiatrie |

Radiologie

Psihiatrie pediatrică

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie

България

Радиобиология

Детска психиатрия

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie

Eesti

Ελλάς

Ακτινολογία – Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología (46)

France

Electro-radiologie (47)

Pédopsychiatrie (52)

Hrvatska

Klinička radiologija

Dječja i adolescentna psihijatrija

Ireland

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia (48)

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxemburg

Électroradiologie (49)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúsági pszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (50)

Österreich

Radiologie (51)

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie

| — | Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (53) |
| --- | --- |

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (53)

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Psiquiatria da infância e da adolescência

România

Psihiatrie pediatrică

Slovenija

Radiologija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

Datele abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3):

| | Geriatrie | Nefropatie |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | Gériatrie/Geriatrie | |
| България | Гериатрична медицина | Нефрология |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Intern medicin: geriatric | Intern medicin: nefrologi |
| Deutschland | | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie |

Geriatrie

Nefropatie

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Gériatrie/Geriatrie

България

Гериатрична медицина

Нефрология

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Intern medicin: geriatric

Intern medicin: nefrologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

| — | Innere Medizin und Nephrologie (54) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Nephrologie (54)

Eesti

Nefroloogia

Ελλάς

Νεφρολογία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Hrvatska

Gerijatrija

Nefrologija

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxemburg

Gériatrie

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Innere Medizin und Nephrologie

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

România

Geriatrie și gerontologie

Nefrologie

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

Njurmedicin (55)

United Kingdom

Geriatric medicine

Renal medicine

| | Boli infecțioase | Medicină comunitară |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Инфекциозни болести | Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Intern medicin: infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάς | | Κοινωνική Iατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Hrvatska | Infektologija | Javnozdravstvena medicina |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive
  Malattie infettive e tropicali (57) | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα (58) | — | Υγειονολογία |

Boli infecțioase

Medicină comunitară

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

България

Инфекциозни болести

Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Intern medicin: infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάς

Κοινωνική Iατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Hrvatska

Infektologija

Javnozdravstvena medicina

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Malattie infettive e tropicali (57)

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα (58)

—

Υγειονολογία

| — | Κοινοτική Ιατρική |
| --- | --- |

—

Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxemburg

Maladies contagieuses

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Innere Medizin und Infektiologie

| — | Sozialmedizin |
| --- | --- |

—

Sozialmedizin

| — | Public Health (56) |
| --- | --- |

—

Public Health (56)

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Doenças infecciosas

Saúde pública

România

Boli infecțioase

Sănătate publică și management

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Verejné zdravotníctvo

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Farmacologie | Medicina muncii |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| България | Клинична фармакология и терапия Фармакология | Трудова медицина |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | Ιατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | Medicina del trabajo |
| France | | Médecine du travail |
| Hrvatska | Klinička farmakologija s toksikologijom | Medicina rada i športa |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics
  Pharmaceutical Medicine (62) | Occupational medicine |
| Italia | Farmacologia
  Farmacologia e tossicologia clinica (60) | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxemburg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Farmacologie

Medicina muncii

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

България

Клинична фармакология и терапия Фармакология

Трудова медицина

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάς

Ιατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

Medicina del trabajo

France

Médecine du travail

Hrvatska

Klinička farmakologija s toksikologijom

Medicina rada i športa

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Pharmaceutical Medicine (62)

Occupational medicine

Italia

Farmacologia

Farmacologia e tossicologia clinica (60)

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxemburg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

| — | Arbeitsmedizin |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin

| — | Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (59) |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (59)

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

România

Farmacologie clinică

Medicina muncii

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Pracovné lekárstvo

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

Arbets- och miljömedicin (61)

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| | Alergologie | Medicină nucleară |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 3 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| България | Клинична алергология | Нуклеарна медицина |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Hrvatska | Alergologija i klinička imunologija | Nuklearna medicina |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxemburg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie (63) | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| România | Alergologie și imunologie clinică | Medicină nucleară |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin
  Nuklearmedicin (64) |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Alergologie

Medicină nucleară

Durata minimă a cursului de formare: 3 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

България

Клинична алергология

Нуклеарна медицина

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάς

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Nuklearna medicina

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxemburg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie (63)

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

România

Alergologie și imunologie clinică

Medicină nucleară

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

Nuklearmedicin (64)

United Kingdom

Nuclear medicine

| | Chirurgie maxilo-facială (formare medicală de bază) | Hematologie biologică |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 5 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Лицево-челюстна хирургия | Трансфузионна хематология |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial | |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie | Hématologie |
| Hrvatska | Maksilofacijalna kirurgija | |
| Ireland | | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija | |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija | |
| Luxemburg | Chirurgie maxillo-faciale | Hématologie biologique |
| Magyarország | Szájsebészet (65) | |
| Malta | | |
| Nederland | | |
| Österreich | Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (66) | |
| Polska | Chirurgia szczekowo-twarzowa | |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial | Hematologia clinica |
| România | | |
| Slovenija | Maxilofacialna kirurgija | |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | |
| Datele abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3): |

Chirurgie maxilo-facială (formare medicală de bază)

Hematologie biologică

Durata minimă a cursului de formare: 5 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

България

Лицево-челюстна хирургия

Трансфузионна хематология

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Hématologie

Hrvatska

Maksilofacijalna kirurgija

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxemburg

Chirurgie maxillo-faciale

Hématologie biologique

Magyarország

Szájsebészet (65)

Malta

Nederland

Österreich

Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (66)

Polska

Chirurgia szczekowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Hematologia clinica

România

Slovenija

Maxilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Datele abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3):

| | Stomatologie | Dermatologie |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 3 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia (67) | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxemburg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| România | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Stomatologie

Dermatologie

Durata minimă a cursului de formare: 3 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Estomatología

France

Stomatologie

Hrvatska

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia (67)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxemburg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

România

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| | Venerologie | Medicină tropicală |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | | |
| France | | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | | Medicina tropicale (69) |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxemburg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | — | Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin |

Venerologie

Medicină tropicală

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

France

Hrvatska

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale (69)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxemburg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

—

Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin

| — | Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (68) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (68)

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

România

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| | Chirurgie gastrointestinală | Medicină de urgență |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 5 ani | Durata minimă a cursului de formare: 5 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (70) | |
| България | Гастроентерологичнa хирургия | Спешна медицина |
| Česká republika | | — | Traumatologie |

Chirurgie gastrointestinală

Medicină de urgență

Durata minimă a cursului de formare: 5 ani

Durata minimă a cursului de formare: 5 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (70)

България

Гастроентерологичнa хирургия

Спешна медицина

Česká republika

—

Traumatologie

| — | Urgentní medicína |
| --- | --- |

—

Urgentní medicína

Danmark

Deutschland

Visceralchirurgie

Eesti

Ελλάς

España

France

Chirurgie viscérale et digestive

Hrvatska

Abdominalna kirurgija

Hitna medicina

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell’apparato digerente (72)

Medicina d’emergenza-urgenza (71)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxemburg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Oxyológia és sürgősségi orvostan

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Mediċina tal-Emerġenza (73)

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

România

Medicină de urgență

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Urgentna medicina

Slovensko

Gastroenterologická chirurgia

| — | Úrazová chirurgia |
| --- | --- |

—

Úrazová chirurgia

| — | Urgentná medicína |
| --- | --- |

—

Urgentná medicína

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Akuuttilääketiede/Akutmedicin

Sverige

Akutsjukvård

United Kingdom

Emergency medicine

| | Neurofiziologie clinică | Chirurgie dentală, orală și maxilo-facială (formare medicală și dentară de bază) (74) |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| България | | Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | — | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |

Neurofiziologie clinică

Chirurgie dentală, orală și maxilo-facială (formare medicală și dentară de bază) (74)

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

България

Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия

Česká republika

Danmark

Deutschland

—

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

| — | Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (75) |
| --- | --- |

—

Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (75)

Eesti

Ελλάς

Στοματική και Γναθοπροσωπική Χειρουργική (76)

España

Neurofisiologia clínica

France

Hrvatska

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxemburg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-állcsont-szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Portugal

România

Chirurgie Orală și Maxilo-facială (77)

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

| | Oncologie medicală | Genetică medicală |
| --- | --- | --- |
| | Durata minimă a cursului de formare: 5 ani | Durata minimă a cursului de formare: 4 ani |
| Țara | Titlul | Titlul |
| Belgique/België/Belgien | Oncologie médicale/Medische oncologie | |
| България | Медицинска онкология | Медицинска генетика |
| Česká republika | Klinická onkologie | Lékařská genetika |
| Danmark | | Klinisk genetik |
| Deutschland | | Humangenetik |
| Eesti | | Meditsiinigeneetika |
| Ελλάς | Παθολογική Ογκολογία | |
| España | Oncología Médica | |
| France | Oncologie | Génétique médicale |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Medical oncology | Clinical genetics |
| Italia | Oncologia medica | Genetica medica |
| Κύπρος | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία | |
| Latvija | Onkoloģija ķīmijterapija | Medicīnas ģenētika |
| Lietuva | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| Luxemburg | Oncologie médicale | Médecine génétique |
| Magyarország | Klinikai onkológia | Klinikai genetika |
| Malta | | Ġenetika Klinika/Medika |
| Nederland | | Klinische genetica |
| Österreich | | Medizinische Genetik |
| Polska | Onkologia kliniczna | Genetyka kliniczna |
| Portugal | Oncologia médica | Genética médica |
| România | Oncologie medicală | Genetică medicală |
| Slovenija | Internistična onkologija | Klinična genetika |
| Slovensko | Klinická onkológia | Lekárska genetica |
| Suomi/Finland | | Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik |
| Sverige | Onkologi | Klinisk genetik |
| United Kingdom | Medical oncology | Clinical genetics |

Oncologie medicală

Genetică medicală

Durata minimă a cursului de formare: 5 ani

Durata minimă a cursului de formare: 4 ani

Țara

Titlul

Titlul

Belgique/België/Belgien

Oncologie médicale/Medische oncologie

България

Медицинска онкология

Медицинска генетика

Česká republika

Klinická onkologie

Lékařská genetika

Danmark

Klinisk genetik

Deutschland

Humangenetik

Eesti

Meditsiinigeneetika

Ελλάς

Παθολογική Ογκολογία

España

Oncología Médica

France

Oncologie

Génétique médicale

Hrvatska

Ireland

Medical oncology

Clinical genetics

Italia

Oncologia medica

Genetica medica

Κύπρος

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Onkoloģija ķīmijterapija

Medicīnas ģenētika

Lietuva

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Luxemburg

Oncologie médicale

Médecine génétique

Magyarország

Klinikai onkológia

Klinikai genetika

Malta

Ġenetika Klinika/Medika

Nederland

Klinische genetica

Österreich

Medizinische Genetik

Polska

Onkologia kliniczna

Genetyka kliniczna

Portugal

Oncologia médica

Genética médica

România

Oncologie medicală

Genetică medicală

Slovenija

Internistična onkologija

Klinična genetika

Slovensko

Klinická onkológia

Lekárska genetica

Suomi/Finland

Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik

Sverige

Onkologi

Klinisk genetik

United Kingdom

Medical oncology

Clinical genetics

5.1.4.   Titluri de calificare în medicina generală

| Țara | Titlul de calificare | Titlul profesional | Data de referință |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/ Belgien | Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 31.12.1994 |
| България | Свидетелство за призната специалност по Обща медицина | Лекар-специалист по Обща медицина | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství | Všeobecný praktický lékař | 1.5.2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 31.12.1994 |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 31.12.1994 |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 1.5.2004 |
| Ελλάς | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 31.12.1994 |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 31.12.1994 |
| France | Diplômes d’études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d’Etat de docteur en médecine | Médecin qualifié en médecine générale | 31.12.1994 |
| Hrvatska | Diploma o specijalističkom usavršavanju | specijalist obiteljske medicine | 1.7.2013 |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 31.12.1994 |
| Italia | — | Attestato di formazione specifica in medicina generale |

Țara

Titlul de calificare

Titlul profesional

Data de referință

België/Belgique/ Belgien

Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

31.12.1994

България

Свидетелство за призната специалност по Обща медицина

Лекар-специалист по Обща медицина

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství

Všeobecný praktický lékař

1.5.2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

31.12.1994

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

31.12.1994

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

1.5.2004

Ελλάς

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

31.12.1994

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

31.12.1994

France

Diplômes d’études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d’Etat de docteur en médecine

Médecin qualifié en médecine générale

31.12.1994

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

specijalist obiteljske medicine

1.7.2013

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

31.12.1994

Italia

—

Attestato di formazione specifica in medicina generale

| — | Diploma di formazione specifica in medicina generale |
| --- | --- |

—

Diploma di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

31.12.1994

Κύπρος

Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

1.5.2004

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas |
| --- | --- |

1.

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

1.5.2004

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Šeimos gydytojas

Luxemburg

Diplôme de formation spécifique en medicine générale

Médecin généraliste

31.12.1994

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

1.5.2004

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

1.5.2004

Nederland

Certificaat van inschrijving in een specialistenregister van huisartsen

Huisarts, Verpleeghuisarts en arts voor verstandelijk gehandicapte Registratie Commissie (HVRC)

31.12.1994

Diploma geneeskundig specialist

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (78)

Österreich

Diplom über die besondere Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

31.12.1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

1.5.2004

Portugal

Título de especialista em medicina geral e familiar

Especialista em medicina geral e familiar

31.12.1994

România

Certificat de medic specialist medicină de familie

Medic specialist medicină de familie

1.1.2007

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore «všeobecné lekárstvo»

Všeobecný lekár

1.5.2004

Suomi/Finland

Todistus yleislääketieteen erityiskoulutuksesta/Bevis om särskild allmänläkarutbildning

Yleislääketieteen erityiskoulutuksen suorittanut laillistettu lääkäri/Legitimerad läkare som har fullgjort särskild allmänläkarutbildning

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i allmänmedicin

Specialist i allmänmedicin

31.12.1994

United Kingdom

Certificate of completion of training

General practitioner

31.12.1994

| 2. | Punctul 5.2.2 se înlocuiește cu următorul text:
  „5.2.2.   Titluri de calificare ca asistent medical generalist










  Țara | Titlul de calificare | Organismul care eliberează titlul de calificare | Titlul profesional | Data de referință |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d’infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

2.

Punctul 5.2.2 se înlocuiește cu următorul text:

„5.2.2.   Titluri de calificare ca asistent medical generalist

Țara

Titlul de calificare

Organismul care eliberează titlul de calificare

Titlul profesional

Data de referință

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d’infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

29.6.1979

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d’infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d’infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d’hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d’hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен «Бакалавър» с професионална квалификация «Медицинска сестра»

Университет

Медицинска сестра

1.1.2007

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

—

Všeobecná sestra

1.5.2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

—

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje

Professionshøjskole

Sygeplejerske

29.6.1979

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

Gesundheits- und Krankenpflegerin/Gesundheits- und Krankenpfleger

29.6.1979

Eesti

| 1. | Diplom õe erialal |
| --- | --- |

1.

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool
  Tartu Meditsiinikool
  Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

Tartu Meditsiinikool

Kohtla-Järve Meditsiinikool

õde

1.5.2004

| 2. | Õe põhikoolituse diplom |
| --- | --- |

2.

Õe põhikoolituse diplom

| 2. | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

2.

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| 3. | Õe põhiõpe diplom |
| --- | --- |

3.

Õe põhiõpe diplom

| 3. | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

3.

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1.1.1981

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής Άμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής Άμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 7. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου

| 7. | Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

Enfermero/a diplomado/a

1.1.1986

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Titulo de Graduado/a en Enfermería

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Graduado/a en Enfermería

1.1.1986

France

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier(ère)

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

29.6.1979

Hrvatska

| 1. | Svjedodžba «medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege» |
| --- | --- |

1.

Svjedodžba «medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege»

| 1. | Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije «medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege» |
| --- | --- |

1.

Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije «medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege»

| 1. | medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege |
| --- | --- |

1.

medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege

1.7.2013

| 2. | Svjedodžba «prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva» |
| --- | --- |

2.

Svjedodžba «prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva»

| 2. | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Veleučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

2.

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Veleučilišta u Republici Hrvatskoj

| 2. | prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva |
| --- | --- |

2.

prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva

Ireland

| 1. | Certificate of Registered General Nurse (79) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered General Nurse (79)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012] |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012]

Registered General Nurse (RGN)

29.6.1979

| 2. | B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (80) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (80)

| 2. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002] |
| --- | --- |

2.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002]

| 3. | B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (80) |
| --- | --- |

3.

B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (80)

| 3. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006] |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006]

Italia

| 1. | Diploma di infermiere professionale (82) |
| --- | --- |

1.

Diploma di infermiere professionale (82)

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato (82) |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato (82)

| 1. | Infermiere professionale (82) |
| --- | --- |

1.

Infermiere professionale (82)

29.6.1979

| 2. | Diploma di laurea in infermieristica (83) |
| --- | --- |

2.

Diploma di laurea in infermieristica (83)

| 2. | Università (83) |
| --- | --- |

2.

Università (83)

| 2. | Infermiere (83) |
| --- | --- |

2.

Infermiere (83)

Κΰπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

1.5.2004

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικού Πανεπιστημίου Κύπρου

Τεχνολογικό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Νοσηλευτής(τρια) Γενικής Νοσηλευτικής

Πτυχίο Νοσηλευτικής Ευρωπαϊκού Πανεπιστημίου Κύπρου

Ευρωπαϊκό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Λευκωσίας – BSc in Nursing

Πανεπιστήμιο Λευκωσίας University of Nicosia

Πτυχίο Γενικής Νοσηλευτικής

Σχολή Επιστημών Υγείας, Πανεπιστήμιο Frederick

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

1.5.2004

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

1.5.2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

3.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 3. | Universitetas |
| --- | --- |

3.

Universitetas

| 4. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 4. | Kolegija |
| --- | --- |

4.

Kolegija

Luxemburg

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier

Ministère de l’éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

29.6.1979

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier hospitalier gradué

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Szakképző iskola |
| --- | --- |

1.

Szakképző iskola

Ápoló

1.5.2004

| 2. | Ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Ápoló oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

| 3. | Okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Okleveles ápoló oklevél

| 3. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

3.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Universita `ta’ Malta

Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

1.5.2004

Nederland

| 1. | Diploma’s verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma’s verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

29.6.1979

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester

1.1.1994

| 2. | Diplom als «Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger» |
| --- | --- |

2.

Diplom als «Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger»

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

| — | Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger

| 3. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs «Gesundheits- und Krankenpflege» |
| --- | --- |

3.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs «Gesundheits- und Krankenpflege»

| 3. | Fachhochschulrat/Fachhochschule |
| --- | --- |

3.

Fachhochschulrat/Fachhochschule

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem «magister pielęgniarstwa» |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem «magister pielęgniarstwa»

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze

Pielegniarka

1.5.2004

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem «licencjat pielęgniarstwa» |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem «licencjat pielęgniarstwa»

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1.1.1986

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

România

| 1. | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată |
| --- | --- |

1.

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată

| 1. | Universități |
| --- | --- |

1.

Universități

Asistent medical generalist

1.1.2007

| 2. | Diplomă de licență de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată |
| --- | --- |

2.

Diplomă de licență de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată

| 2. | Universități |
| --- | --- |

2.

Universități

| 3. | Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist) |
| --- | --- |

3.

Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist)

| 3. | Ministerul Educației Naționale |
| --- | --- |

3.

Ministerul Educației Naționale

| 4. | Certificat de calificare nivel 5 |
| --- | --- |

4.

Certificat de calificare nivel 5

| 5. | Certificat de calificare profesională nivel 5 |
| --- | --- |

5.

Certificat de calificare profesională nivel 5

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov «diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik»

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

1.5.2004

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Slovensko

| 1. | DIPLOM ošetrovateľstvo «magister» («Mgr.») |
| --- | --- |

1.

DIPLOM ošetrovateľstvo «magister» («Mgr.»)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Sestra

1.5.2004

| 2. | DIPLOM ošetrovateľstvo «bakalár» («Bc.») |
| --- | --- |

2.

DIPLOM ošetrovateľstvo «bakalár» («Bc.»)

| 2. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola/Univerzita

| 3. | DIPLOM diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

DIPLOM diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/
  Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/

Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1.1.1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1.1.1994

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies as attesting to the completion of training required for general nurses by Article 31 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Nurse – Adult in its register (81)

Education institutions approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies

Registered Nurse – Adult

29.6.1979

| 3. | Punctele 5.3.2 și 5.3.3 se înlocuiesc cu următorul text:
  „5.3.2.   Titluri de calificare de bază ca medic dentist











  Țara | Titlul de calificare | Organismul care eliberează titlul de calificare | Certificatul care însoțește titlul de calificare | Titlul profesional | Data de referință |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

3.

Punctele 5.3.2 și 5.3.3 se înlocuiesc cu următorul text:

„5.3.2.   Titluri de calificare de bază ca medic dentist

Țara

Titlul de calificare

Organismul care eliberează titlul de calificare

Certificatul care însoțește titlul de calificare

Titlul profesional

Data de referință

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

28.1.1980

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен «Магистър» по «Дентална медицина» с професионална квалификация «Магистър-лекар по дентална медицина»

Университет

Лекар по дентална медицина

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, MDDr.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Zubní lékař

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i odontologi (cand.odont.)

Universitet

Styrelsen for Patientsikkerhed

| 1. | Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

1.

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

| 2. | Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge |
| --- | --- |

2.

Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge

Tandlæge

28.1.1980

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

28.1.1980

Eesti

Hambaarstikraad Degree in Dentistry (DD)

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

1.5.2004

Ελλάς

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en Odontología

1.1.1986

Título de Graduado/a en Odontología

El rector de una Universidad

Graduado/a en Odontología

1.1.1986

France

Diplôme d’Etat de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

28.1.1980

Hrvatska

Diploma «doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine»

Fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

1.7.2013

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della professione di odontoiatra

Odontoiatra

28.1.1980

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

1.5.2004

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Sertifikāts – kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija)

Luxemburg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine dentaire

Jury d’examen d’Etat

Médecin-dentiste

28.1.1980

Magyarország

Okleveles fogorvos doktor oklevél (doctor medicinae dentariae, dr. med. dent)

Egyetem

Fogorvos

1.5.2004

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

1.5.2004

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

28.1.1980

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades «Doktor der Zahnheilkunde»

| — | Medizinische Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Universität

Zahnarzt

1.1.1994

| — | Medizinische Fakultät der Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Fakultät der Universität

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarsko-dentystycznym lekarskim z tytułem «lekarz dentysta»

Szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarsko – Dentystycznego Egzaminu Państwowego (84)
   (86)/Świadectwo złożenia Lekarsko-Dentystycznego Egzaminu Końcowego (85)
   (86)

Lekarz dentysta

1.5.2004

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1.1.1986

| — | Mestrado integrado em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Mestrado integrado em medicina dentária

24.3.2006

România

Diplomă de licență de medic dentist

| — | Universități |
| --- | --- |

—

Universități

Medic dentist

1.10.2003

Diplomă de licență și master (87)

| — | Ministerul Educației Naționale (87) |
| --- | --- |

—

Ministerul Educației Naționale (87)

Doctor-medic stomatolog (88)

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov «doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine»

| — | Univerza |
| --- | --- |

—

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM zubné lekárstvo doktor zubného lekárstva («MDDr.»)

Univerzita

Zubný lekár

1.5.2004

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården om godkännande av prakisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1.1.1994

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Itä-Suomen yliopisto |
| --- | --- |

—

Itä-Suomen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Sverige

Tandläkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som tandläkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Tandläkare

1.1.1994

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

5.3.3.   Titluri de calificare ca medic dentist specialist

| Chirurgie orală |
| --- |
| Țara | Titlul de calificare | Organismul care eliberează titlul de calificare | Data de referință |
| België/Belgique/Belgien | | | |
| България | Свидетелство за призната специалност по «Орална хирургия» | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Chirurgie orală

Țara

Titlul de calificare

Organismul care eliberează titlul de calificare

Data de referință

België/Belgique/Belgien

България

Свидетелство за призната специалност по «Орална хирургия»

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i tand-, mund- og kæbekirurgi

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

28.1.1980

Deutschland

Fachzahnärztliche

Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980

Eesti

Ελλάς

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Γναθοχειρουργικής (up to 31.12.2002)

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

1.1.2003

España

France

Diplôme d’études spécialisées de chirurgie orale

Universités

31.3.2011

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980

Italia

Diploma di specialista in Chirurgia Orale

Università

21.5.2005

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxemburg

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta’ speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Título de Especialista em Cirurgia Oral

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008

România

Certificatul de specialist în Chirurgie dento-alveolară

Ministerul Sănătății

17.12.2008

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore maxilofaciálna chirurgia

| — | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

—

Slovenská zdravotnícka univerzita

| — | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

—

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

17.12.2008

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu-ja leukakirurgia/Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i oral kirurgi

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980

| Ortodonție |
| --- |
| Țara | Titlul de calificare | Organismul care eliberează titlul de calificare | Data de referință |
| België/Belgique/Belgien | Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie | Ministre de la Santé publique/Minister bevoegd voor Volksgezondheid | 27.1.2005 |
| България | Свидетелство за призната специалност по «Ортодонтия» | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Ortodonție

Țara

Titlul de calificare

Organismul care eliberează titlul de calificare

Data de referință

België/Belgique/Belgien

Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

Ministre de la Santé publique/Minister bevoegd voor Volksgezondheid

27.1.2005

България

Свидетелство за призната специалност по «Ортодонтия»

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

28.1.1980

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Ortodontia residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάς

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Ορθοδοντικής

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

1.1.1981

España

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l’Ordre des chirurgiens dentistes

28.1.1980

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980

Italia

Diploma di specialista in Ortognatodonzia

Università

21.5.2005

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

«Sertifikāts»– kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxemburg

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta’ speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Título de Especialista em Ortodontia

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008

România

Certificatul de specialist în Ortodonție și Ortopedie dento-facială

Ministerul Sănătății

17.12.2008

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore čeľustná ortopédia

Slovenská zdravotnícka univerzita

17.12.2008

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/Specialtand-läkarexamen, tandreglering

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i ortodonti

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980.”

| 4. | Punctul 5.4.2 se înlocuiește cu următorul text:
  „5.4.2.   Titluri de calificare ca medic veterinar










  Țara | Titlul de calificare | Organismul care eliberează titlul de calificare | Certificatul care însoțește titlul de calificare | Data de referință |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

4.

Punctul 5.4.2 se înlocuiește cu următorul text:

„5.4.2.   Titluri de calificare ca medic veterinar

Țara

Titlul de calificare

Organismul care eliberează titlul de calificare

Certificatul care însoțește titlul de calificare

Data de referință

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

21.12.1980

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна

| — | Лесотехнически университет София Факултет Ветеринарна медицина |
| --- | --- |

—

Лесотехнически университет София Факултет Ветеринарна медицина

1.1.2007

степен магистър по специалност Ветеринарна медицина с професионална квалификация Ветеринарен лекар

| — | Тракийски университет Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет |
| --- | --- |

—

Тракийски университет Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i veterinærmedicin (cand.med.vet.)

Københavns Universitet

21.12.1980

Deutschland

| — | Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

21.12.1980

| — | Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

1.1.2006

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

1.5.2004

Loomaarstikraad Degree in Veterinary Medicine (DVM)

Eesti Maaülikool

Ελλάς

Πτυχίο Κτηνιατρικής

| 1. | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης |
| --- | --- |

1.

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης

| 2. | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας |
| --- | --- |

2.

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Título de Graduado/a en Veterinaria

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

Diplôme d’Etat de docteur vétérinaire

| — | L’Institut d’enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l’environnement (Vet Agro Sup); |
| --- | --- |

—

L’Institut d’enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l’environnement (Vet Agro Sup);

| — | L’Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l’alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS); |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l’alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS);

| — | L’Ecole nationale vétérinaire d’Alfort; |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire d’Alfort;

| — | L’Ecole nationale vétérinaire de Toulouse. |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire de Toulouse.

21.12.1980

Hrvatska

Diploma «doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine»

Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

1.7.2013

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

21.12.1980

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della medicina veterinaria

1.1.1985

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM)] |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM)]

| 1. | Lietuvos Veterinarijos Akademija |
| --- | --- |

1.

Lietuvos Veterinarijos Akademija

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija)

| 2. | Lietuvos sveikatos mokslų universitetas |
| --- | --- |

2.

Lietuvos sveikatos mokslų universitetas

Luxemburg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine vétérinaire

Jury d’examen d’Etat

21.12.1980

Magyarország

Okleveles állatorvos doktor oklevél (dr. vet)

Felsőoktatási intézmény

1.5.2004

Malta

Liċenzja ta’ Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartsenijkundig examen

21.12.1980

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

1.1.1994

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

1.5.2004

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu (89) |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu (89)

| 3. | Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (90) |
| --- | --- |

3.

Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (90)

| 4. | Akademia Rolnicza w Lublinie (91) |
| --- | --- |

4.

Akademia Rolnicza w Lublinie (91)

| 5. | Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (92) |
| --- | --- |

5.

Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (92)

| 6. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

6.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

| 7. | Uniwersytet Przyrodniczy w Poznaniu (94) |
| --- | --- |

7.

Uniwersytet Przyrodniczy w Poznaniu (94)

| 8. | Uniwersytet Rolniczy im. Hugona Kołłątaja w Krakowie oraz Uniwersytet Jagielloński w Krakowie (95) |
| --- | --- |

8.

Uniwersytet Rolniczy im. Hugona Kołłątaja w Krakowie oraz Uniwersytet Jagielloński w Krakowie (95)

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

| — | Carta de mestrado integrado em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de mestrado integrado em medicina veterinária

Universidade

1.1.1986

România

Diplomă de licență de doctor medic veterinar

Universități

Ministerul Educatiei Nationale (93)

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov «doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine»

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

1.5.2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu «doktor veterinárskeho lekárstva» («MVDr.»)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1.1.1994

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

21.12.1980

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

| 7. | Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.)

| 7. | University of Nottingham |
| --- | --- |

7.

University of Nottingham

| 5. | Punctul 5.5.2 se înlocuiește cu următorul text:
  „5.5.2   Titluri de calificare ca moașă










  Țara | Titlul de calificare | Organismul care eliberează titlul de calificare | Titlul profesional | Data de referință |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d’accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement |

5.

Punctul 5.5.2 se înlocuiește cu următorul text:

„5.5.2   Titluri de calificare ca moașă

Țara

Titlul de calificare

Organismul care eliberează titlul de calificare

Titlul profesional

Data de referință

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d’accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/

Accoucheuse

23.1.1983

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен «Бакалавър» с професионална квалификация «Акушерка»

Университет

Акушеркa

1.1.2007

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/porodní asistent

1.5.2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 2. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 3. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.) |
| --- | --- |

3.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

| 3. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

3.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i jordemoderkundskab

Professionshøjskole

Jordemoder

23.1.1983

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

23.1.1983

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| — | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tallinna Meditsiinikool

Ämmaemand

1.5.2004

| — | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemanda diplom

| — | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| — | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

| — | Μαία |
| --- | --- |

—

Μαία

23.1.1983

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| — | Μαιευτής |
| --- | --- |

—

Μαιευτής

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

1.1.1986

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

France

Diplôme de sage-femme

L’Etat

Sage-femme

23.1.1983

Hrvatska

Svjedodžba «prvostupnik (baccalaureus) primaljstva/sveučilišna prvostupnica (baccalaurea) primaljstva»

| — | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Prvostupnik (baccalaureus) Primaljstva/Prvostupnica (baccalaurea) primaljstva

1.7.2013

| — | Sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj

Ireland

| 1. | Certificate in Midwifery (96) |
| --- | --- |

1.

Certificate in Midwifery (96)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012]. |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012].

Registered Midwife (RM)

23.1.1983

| 2. | B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (97) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (97)

| 2. | A third-level Institution delivering a Midwifery education programme approved by the NMBI |
| --- | --- |

2.

A third-level Institution delivering a Midwifery education programme approved by the NMBI

| 3. | Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (97) |
| --- | --- |

3.

Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (97)

| 3. | Third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI

Italia

| 1. | Diploma d’ostetrica (99) |
| --- | --- |

1.

Diploma d’ostetrica (99)

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato (99) |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato (99)

Ostetrica (99)

23.1.1983

| 2. | Laurea in ostetricia (100) |
| --- | --- |

2.

Laurea in ostetricia (100)

| 2. | Università (100) |
| --- | --- |

2.

Università (100)

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

1.5.2004

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

1.5.2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

| 4. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 4. | Universitetas |
| --- | --- |

4.

Universitetas

| 5. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

5.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 5. | Kolegija |
| --- | --- |

5.

Kolegija

| 6. | Profesinio bakalauro diplomas (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

6.

Profesinio bakalauro diplomas (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija)

| 6. | Kolegija |
| --- | --- |

6.

Kolegija

Luxemburg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l’éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

23.1.1983

Magyarország

| 1. | Szülésznő bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Szülésznő bizonyítvány

| 1. | Iskola/főiskola |
| --- | --- |

1.

Iskola/főiskola

Szülésznő

1.5.2004

| 2. | Szülésznő oklevél |
| --- | --- |

2.

Szülésznő oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta’ Malta

Qabla

1.5.2004

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

23.1.1983

Österreich

| 1. | Hebammen-Diplom |
| --- | --- |

1.

Hebammen-Diplom

| 1. | — | Hebammenakademie |
| --- | --- | --- |

1.

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1.1.1994

| 2. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs «Hebamme» |
| --- | --- |

2.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs «Hebamme»

| 2. | Fachhochschulrat |
| --- | --- |

2.

Fachhochschulrat

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem «magister położnictwa» |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem «magister położnictwa»

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem «licencjat położnictwa» |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem «licencjat położnictwa»

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze (Higher education institution recognised by the competent authorities)

Położna

1.5.2004

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Ecolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1.1.1986

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especializaçăo em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especializaçăo em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

România

Diplomă de licență de moașă

Universități

Moașă

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov «diplomirana babica/diplomirani babičar»

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

diplomirana babica/diplomirani babičar

1.5.2004

Slovensko

| 1. | DIPLOM pôrodná asistencia «bakalár» («Bc.») |
| --- | --- |

1.

DIPLOM pôrodná asistencia «bakalár» («Bc.»)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Pôrodná asistentka

1.5.2004

| 2. | DIPLOM diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

DIPLOM diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1.1.1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1.1.1994

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies as attesting to the completion of training as required for midwives by Article 40 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Midwife in its register (98)

Education institution approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies

Registered Midwife

23.1.1983

| 6. | Punctul 5.6.2 se înlocuiește cu următorul text:
  „5.6.2.   Titluri de calificare ca farmacist










  Țara | Titlul de calificare | Organismul care eliberează titlul de calificare | Certificatul care însoțește titlul de calificare | Data de referință |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universities |

6.

Punctul 5.6.2 se înlocuiește cu următorul text:

„5.6.2.   Titluri de calificare ca farmacist

Țara

Titlul de calificare

Organismul care eliberează titlul de calificare

Certificatul care însoțește titlul de calificare

Data de referință

België/Belgique/Belgien

Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universities

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

1.10.1987

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен «Магистър» по «Фармация» с професионална квалификация «Магистър-фармацевт»

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Det Farmaceutiske Fakultet, Københavns Universitet

1.10.1987

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Syddansk Universitet

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1.10.1987

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Farmaatsiamagister Master of Science in Pharmacy (MSc)

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

| — | Περιφέρεια — Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια — Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1.10.1987

España

Título de Licenciado en Farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1.10.1987

| — | El rector de una universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una universidad

Título de Graduado/a en Farmacia

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

| — | Diplôme d’Etat de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat de pharmacien

| — | Diplôme d’Etat de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat de docteur en pharmacie

Universités

1.10.1987

Hrvatska

Diploma «magistar farmacije/magistra farmacije»

| — | Farmaceutsko-biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu |
| --- | --- |

—

Farmaceutsko-biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

| — | Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu

| — | Kemijsko-tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Kemijsko-tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu

1.7.2013

Ireland

| 1. | Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (101)

  Certificate of Registration as a Pharmacist (101) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (101)

Certificate of Registration as a Pharmacist (101)

| 1. | Cumann Cógaiseoirí na hEireann
  (Pharmaceutical Society of Ireland) |
| --- | --- |

1.

Cumann Cógaiseoirí na hEireann

(Pharmaceutical Society of Ireland)

1.10.1987

| 2. | A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (102) |
| --- | --- |

2.

A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (102)

| 2. | Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland |
| --- | --- |

2.

Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland

| 2. | Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as a pharmacist |
| --- | --- |

2.

Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as a pharmacist

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all’esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1.11.1993

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

1.5.2004

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

| 2. | Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxemburg

Diplôme d’Etat de pharmacien

Jury d’examen d’Etat + visa du ministre de l’éducation nationale

1.10.1987

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, abbrev: mag. Pharm)

Egyetem

1.5.2004

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta’ Malta

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1.10.1987

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Österreichische Apothekerkammer

1.10.1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

1.5.2004

Portugal

| — | Licenciatura em Farmácia |
| --- | --- |

—

Licenciatura em Farmácia

| — | Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Instituição de Ensino Superior Universitário

1.10.1987

Mestrado Integrado em Ciências Farmacêuticas

1.1.2007

România

Diplomă de licență de farmacist

Diplomă de licență și master (105)

Universități

Ministerul Educației Naționale

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv «magister farmacije/magistra farmacije»

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM farmácia magister («Mgr.»)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

Yliopisto

1.10.1994

Sverige

Apotekarexamen

Universitet och högskolor

1.10.1994

United Kingdom

| 1. | Certificate of Registered Pharmacist (103) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmacist (103)

1.10.1987

| 2. | A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (104) |
| --- | --- |

2.

A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (104)

Universities delivering pharmacy degrees approved by the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland

Notification from the General Pharmaceutical Council or Pharmaceutical Society of Northern Ireland confirming successful completion of the approved pharmacy degree, 12 months practical training and a pass of the registration assessment.

| 7. | Punctul 5.7.1 se înlocuiește cu următorul text:
  „5.7.1.   Titluri de calificare ca arhitect, recunoscute în temeiul articolului 46











  Țara | Titlul de calificare | Organismul care eliberează titlul de calificare | Certificatul care însoțește titlul de calificare | Anul universitar de referință |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

7.

Punctul 5.7.1 se înlocuiește cu următorul text:

„5.7.1.   Titluri de calificare ca arhitect, recunoscute în temeiul articolului 46

Țara

Titlul de calificare

Organismul care eliberează titlul de calificare

Certificatul care însoțește titlul de calificare

Anul universitar de referință

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d’architecture |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d’architecture

Certificat de stage délivré par l’Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d’architecture |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d’architecture

| 3. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

3.

Architect/Architecte

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d’architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d’architecture de Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc

| 6. | Burgerlijke ingenieur-architect/Ingénieur Civil Architecte |
| --- | --- |

6.

Burgerlijke ingenieur-architect/Ingénieur Civil Architecte

| 6. | — | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- | --- |

6.

—

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités

| — | «Faculté Polytechnique» van Mons |
| --- | --- |

—

«Faculté Polytechnique» van Mons

| 7. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

7.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 7. | K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

7.

K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen

2004/2005

| 8. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

8.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 8. | Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

8.

Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen

2004/2005

| 9. | Master Ingénieur Civil Architecte, à finalité spécialisée |
| --- | --- |

9.

Master Ingénieur Civil Architecte, à finalité spécialisée

| 9. | Faculté Polytechnique de Mons |
| --- | --- |

9.

Faculté Polytechnique de Mons

2008/2009

България

Магистър-Специалност aрхитектура

| — | Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет

Свидетелство, издадено от компетентната Камара на архитектите, удостоверяващо изпълнението на предпоставките, необходими за регистрация като архитект с пълна проектантска правоспособност в регистъра на архитектите

2010/2011

| — | Варненски свободен университет «Черноризец Храбър», Варна, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Варненски свободен университет «Черноризец Храбър», Варна, Архитектурен факултет

2007/2008

| — | Висше строително училище «Любен Каравелов», Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Висше строително училище «Любен Каравелов», Архитектурен факултет

2009/2010

Česká republika

Architektura a urbanismus

| — | Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze |
| --- | --- |

—

Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze

Osvědčení o splnění kvalifikačních požadavků pro samostatný výkon profese architekta vydané Českou komorou architektů

2007/2008

| — | Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury |
| --- | --- |

—

Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury

Inženýr architekt (Ing.Arch.)

| — | Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury

Magistr umění v oboru architektura (MgA.)

| — | Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze |
| --- | --- |

—

Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze

Magistr umění v oboru Architektonická tvorba, MgA

| — | Akademie výtvarných umění v Praze |
| --- | --- |

—

Akademie výtvarných umění v Praze

2007/2008

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i arkitektur (cand.arch.)

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

1988/1989

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

Bescheinigung einer zuständigen Architektenkammer über die Erfüllung der Qualifikationsvoraussetzungen im Hinblick auf eine Eintragung in die Architektenliste

1988/1989

Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Master of Arts – M.A.

| — | Hochschule Bremen – University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt – School of Architecture Bremen |
| --- | --- |

—

Hochschule Bremen – University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt – School of Architecture Bremen

2003/2004

| — | Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster School of Architecture |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster School of Architecture

2000/2001

| — | Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur

2005/2006

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur

2007/2008

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen «seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg» |
| --- | --- |

—

Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen «seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg»

2009/2010

| — | Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur

2005/2006

| — | Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences

2006/2007

| — | Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences

2005/2006

| — | Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Hochschule München/Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule München/Fakultät für Architektur

2005/2006

| — | Hochschule für Technik Stuttgart, Fakultät Architektur und Gestaltung |
| --- | --- |

—

Hochschule für Technik Stuttgart, Fakultät Architektur und Gestaltung

2005/2006

| — | SRH Hochschule Heidelberg |
| --- | --- |

—

SRH Hochschule Heidelberg

2013/2014

| — | Staatliche Akademie der Bildenden Künste Stuttgart, Fachbereich Architektur |
| --- | --- |

—

Staatliche Akademie der Bildenden Künste Stuttgart, Fachbereich Architektur

2006/2007

| — | Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG) |
| --- | --- |

—

Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG)

2014/2015

Master of Arts (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Architektur)

Hochschule Trier Fachbereich Gestaltung – Fachrichtung Architektur

2007/2008

Master of Engineering (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Engineering)

Technische Hochschule Mittelhessen (University of Applied Sciences) Fachbereich Bauwesen

2010/2011

Bachelor of Arts – B.A.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn |
| --- | --- |

—

Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn

2007/2008

| — | Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG) |
| --- | --- |

—

Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG)

2014/2015

Bachelor of Sciences (B.Sc.)

Hochschule Bochum, Fachbereich Architektur

2003/2004

| — | Universität Stuttgart, Fakultät 1: Architektur und Stadtplanung |
| --- | --- |

—

Universität Stuttgart, Fakultät 1: Architektur und Stadtplanung

2009/2010

Master of Science

| — | Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft |
| --- | --- |

—

Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft

2011/2012

| — | Fachhochschule Aachen, Fachbereich Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Aachen, Fachbereich Architektur

2009/2010

Master of Science (M.Sc.) in Kombination mit dem Bachelor of Science (B.Sc.)

| — | Bauhaus-Universität Weimar |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar

2005/2006

| — | Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur

2008/2009

| — | Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur und Urbanistik |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur und Urbanistik

2013/2014

Eesti

Arhitektuurimagister

Eesti Kunstiakadeemia

2006/2007

Ελλάς

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα – Μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

| — | Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

| — | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

1999/2000

| — | Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών |
| --- | --- |

—

Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

1999/2000

Πολυτεχνείο Κρήτης, Σχολή Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

2004/2005

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

1988/1989

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid

| — | Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria |
| --- | --- |

—

Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona

| — | Universidad de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña

1991/1992

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada. |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

1994/1995

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

1998/1999

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona

1999/2000

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada

| — | Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura) |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura)

| — | Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

2000/2001

| — | Universidad San Pablo CEU |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU

2001/2002

| — | Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas |
| --- | --- |

—

Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas

2002/2003

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

2005/2006

| — | Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior |
| --- | --- |

—

Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior

| — | Universidad Pontificia de Salamanca |
| --- | --- |

—

Universidad Pontificia de Salamanca

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2006/2007

| — | IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2009/2010

Título de Graduado/a en Arquitectura

| — | IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2008/2009

| — | Universidad de Zaragoza. Escuela de Ingeniería y Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Zaragoza. Escuela de Ingeniería y Arquitectura

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

2009/2010

| — | Universitat Internacional de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Internacional de Catalunya

| — | Universidad San Jorge (Zaragoza) |
| --- | --- |

—

Universidad San Jorge (Zaragoza)

| — | Universidad de Navarra |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra

| — | Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior |
| --- | --- |

—

Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior

| — | Universitat Ramon Llull, la Salle |
| --- | --- |

—

Universitat Ramon Llull, la Salle

| — | Universidad San Pablo CEU – Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU – Madrid

2010/2011

| — | Universitat Politècnica de València |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de València

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

| — | Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad de Las Palmas de Gran Canaria. Escuela de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Las Palmas de Gran Canaria. Escuela de Arquitectura

| — | Universidad de Castilla La Mancha. Escuela de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Castilla La Mancha. Escuela de Arquitectura

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universitat Politècnica de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de Catalunya

Graduado en fundamentos de la arquitectura + Máster en Arquitectura

| — | Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid

2010/2011

| — | Universidad Antonio de Nebrija |
| --- | --- |

—

Universidad Antonio de Nebrija

2011/2012

| — | Universidad de Zaragoza, Escuela de Ingeniería y Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Zaragoza, Escuela de Ingeniería y Arquitectura

| — | Escuela Técnica Superior de Arquitectura – Universidad del Pais Vasco/Euskal Herriko Unibertsitatea |
| --- | --- |

—

Escuela Técnica Superior de Arquitectura – Universidad del Pais Vasco/Euskal Herriko Unibertsitatea

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universidad Politécnica de Valencia. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Valencia. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

2014/2015

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

| — | Universidad de Alcalá de Henares. Escuela Politécnica de Alcalá de Henares |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares. Escuela Politécnica de Alcalá de Henares

2015/2016

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

2016/2017

| — | Universidad Europea de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Valencia

2013/2014

| — | Universidad Europea de Canarias |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Canarias

2012/2013

France

| 1. | Diplôme d’architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d’architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l’architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l’architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d’architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d’architecte ESA

| 2. | Ecole spéciale d’architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

Ecole spéciale d’architecture de Paris

| 3. | Diplôme d’architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d’architecte ENSAIS

| 3. | Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

| 4. | Diplôme d’Etat d’architecte (DEA) |
| --- | --- |

4.

Diplôme d’Etat d’architecte (DEA)

| 4. | Ecole Nationale Supérieure d’Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

4.

Ecole Nationale Supérieure d’Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte diplômé d’Etat à l’exercice de la maîtrise d’œuvre en son nom propre (HMONP) (Ministère chargé de l’architecture)

2005/2006

| | Ecole Nationale Supérieure d’Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur |
| --- | --- |

Ecole Nationale Supérieure d’Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Grenoble (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Grenoble (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nancy (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nancy (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Normandie (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Normandie (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Toulouse (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Toulouse (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Versailles (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Versailles (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

Diplôme d’Etat d’architecte (DEA), dans le cadre de la formation professionnelle continue

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| 5. | Diplôme d’études de l’école spéciale d’architecture Grade 2 équivalent au diplôme d’Etat d’architecte |
| --- | --- |

5.

Diplôme d’études de l’école spéciale d’architecture Grade 2 équivalent au diplôme d’Etat d’architecte

| 5. | Ecole spéciale d’architecture (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

5.

Ecole spéciale d’architecture (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Diplôme d’architecte de l’ESA habilitant à exercer la maitrise d’œuvre en son nom propre, équivalent à l’habilitation de l’architecte diplômé d’Etat à l’exercice de la maîtrise d’œuvre en son nom propre, reconnu par le Ministère chargé de l’architecture

2006/2007

| 6. | Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours architecte) |
| --- | --- |

6.

Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours architecte)

| 6. | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

6.

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte de l’INSA à exercer la maîtrise d’œuvre en son nom propre équivalent à l’HMONP, reconnue par le ministère chargé de l’architecture

2005/2006

Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours d’architecte pour ingénieur)

| | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte de l’INSA à exercer la maîtrise d’œuvre en son nom propre équivalent à l’HMONP, délivrée par le ministère chargé de l’architecture

2005/2006

Hrvatska

Magistar/Magistrica inženjer/inženjerka arhitekture i urbanizma

Sveučilište u Zagrebu, Arhitektonski fakultet

Diploma; Dopunska isprava o studiju; Potvrda HKA da podnositelj zahtjeva ispunjava kvalifikacijske uvjete

2005/2006

Magistar/magistra inženjer/inženjerka arhitekture

Sveučilišteu Splitu – Gakultet građevinarstva, arhitekture i geodezije

Potvrda Hrvatske komore arhitekata da podnositelj zahtjeva zadovoljava uvijete za upis u komoru.

2016/2017

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

Certificate of fulfilment of qualifications requirements for professional recognition as an architect in Ireland issued by the Royal Institute of Architects of Ireland (RIAI)

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)] |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)]

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 5. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL) |
| --- | --- |

5.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL)

| 5. | University of Limerick |
| --- | --- |

5.

University of Limerick

2005/2006

| 6. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) WIT) |
| --- | --- |

6.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) WIT)

| 6. | Waterford Institute of Technology |
| --- | --- |

6.

Waterford Institute of Technology

2005/2006

Italia (106)

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

Diploma di abilitazione all’esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione (ora Ministero dell’istruzione, dell’università e della ricerca) dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l’esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

| — | Università di Catania – Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania – Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma «La Sapienza» |
| --- | --- |

—

Università di Roma «La Sapienza»

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

| — | Università degli Studi «Mediterranea» di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi «Mediterranea» di Reggio Calabria

2000/2001

Laurea in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

1998/1999

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma «La Sapienza» |
| --- | --- |

—

Università di Roma «La Sapienza»

Laurea specialistica in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

2000/2001

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma «La Sapienza» |
| --- | --- |

—

Università di Roma «La Sapienza»

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata – Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata – Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2001/2002

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2002/2003

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2003/2004

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2005/2006

Laurea magistrale in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

2004/2005

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma «La Sapienza» |
| --- | --- |

—

Università di Roma «La Sapienza»

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2010/2011

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2004/2005

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2004/2005

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2004/2005

| — | Università degli Studi di Perugia |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Perugia

2006/2007

| — | Università degli Studi di Padova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Padova

2008/2009

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma «La Sapienza» |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma «La Sapienza»

1998/1999

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

1999/2000

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

Laurea magistrale quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma «La Sapienza» |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma «La Sapienza»

2004/2005

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

Laurea specialistica in architettura (Progettazione architettonica)

| — | Università di Roma Tre |
| --- | --- |

—

Università di Roma Tre

2001/2002

Università degli Studi di Napoli «Federico II»

2005/2006

Laurea magistrale in architettura (Progettazione architettonica)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

2001/2002

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Facoltà di Architettura dell’Università degli studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura dell’Università degli studi di Trieste

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

2002/2003

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma «La Sapienza» |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma «La Sapienza»

2004/2005

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università degli Studi «Mediterranea» di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi «Mediterranea» di Reggio Calabria

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

2005/2006

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbanistica)

| — | Università degli Studi «Mediterranea» di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi «Mediterranea» di Reggio Calabria

2005/2006

Laurea Specialistica in Progettazione dell’Architettura

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

Laurea magistrale in Architettura

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

2004/2005

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi di Trieste

| — | Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Trieste

2014/2015

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

2006/2007

| — | Università degli Studi di Enna «Kore» |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Enna «Kore»

2004/2005

| — | Università degli Studi di Firenze |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Firenze

2008/2009

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

| — | Università degli Studi di Udine |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Udine

2009/2010

| — | Università degli Studi «Mediterranea» di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi «Mediterranea» di Reggio Calabria

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

2010/2011

| — | Università degli Studi della Basilicata |
| --- | --- |

—

Università degli Studi della Basilicata

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà «Ludovico Quaroni» dell’Università degli Studi «La Sapienza» di Roma

2000/2001

Laurea Magistrale in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà «Ludovico Quaroni» dell’Università degli Studi «La Sapienza» di Roma

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2001/2002

Laurea Magistrale in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione urbana e territoriale)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Specialistica in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2001/2002

Laurea magistrale in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2004/2005

Laurea Specialistica Architettura delle Costruzioni

Università degli Studi di Cagliari

2005/2006

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi «La Sapienza» di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi «La Sapienza» di Roma

2004/2005

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2001/2002

| — | Università degli Studi di Napoli «Federico II» |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli «Federico II»

2005/2006

Laurea Magistrale in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi «La Sapienza» di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi «La Sapienza» di Roma

2004/2005

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2009/2010

| — | Università degli Studi di Napoli «Federico II» |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli «Federico II»

2004/2005

Laurea Specialista in Architettura (costruzione)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro e Valorizzazione)

Politecnico di Torino

2005/2006

Laurea Specialistica in Architettura (Ambiente e Paesaggio)

Politecnico di Torino

2005/2006

Laurea Specialistica in Architettura (Nuove Qualità delle Costruzioni e dei Contesti)

Università degli Studi della Campania «Luigi Vanvitelli» (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2007/2008

Laurea Magistrale in Architettura e Ingegneria Edile

Università degli Studi della Campania «Luigi Vanvitelli» (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2009/2010

Laurea Magistrale in Architettura e Progetto dell’Ambiente Urbano

Università degli Studi della Campania «Luigi Vanvitelli» (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2009/2010

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione degli Interni e per l’Autonomia

Università degli Studi della Campania «Luigi Vanvitelli» (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2011/2012

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione architettonica

Università degli Studi di Napoli «Federico II»

2004/2005

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli «Federico II»

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli «Federico II»

2007/2008

Laurea Magistrale in Architettura – Arredamento e Progetto

Università degli Studi di Napoli «Federico II»

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Manutenzione e Gestione

Università degli Studi di Napoli «Federico II»

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Costruzione Città

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Progetto Sostenibile

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Restauro e la Valorizzazione del Patrimonio

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale Architettura per la Sostenibilità

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale Architettura per l’Ambiente Costruito

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura e Culture del Progetto

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Innovazione

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura per il Nuovo e l’Antico

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura – Restauro

Università degli Studi «Mediterranea» di Reggio Calabria

2013/2014

Κύπρος

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα – Μηχανικού στην αρχιτεκτονική

| — | Πανεπιστήμιο Κύπρου |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Κύπρου

Βεβαίωση που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (ΕΤΕΚ) η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

2005/2006

Professional Diploma in Architecture

| — | University of Nicosia |
| --- | --- |

—

University of Nicosia

2006/2007

Δίπλωμα Αρχιτεκτονικής (5 έτη)

| — | Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

| — | Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

Frederick University, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών του Πανεπιστημίου Frederick

2014/2015

Latvija

Arhitekta diploms

Rīgas Tehniskā universitāte

Latvijas Arhitektu savienības sertificēšanas centra Arhitekta prakses sertifikāts

2007/2008

Lietuva

Bakalauro diplomas (Architektūros bakalauras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

Architekto kvalifikacijos atestatas (Atestuotas architektas)

2007/2008

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magistro diplomas (Architektūros magistras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magyarország

Okleveles épitészmérnök MSc

| — | Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar |
| --- | --- |

—

Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar

A területi illetékes építészkamara hatósági bizonyítványa a szakmagyakorlási jogosultságról.

2007/2008

Okleveles épitészmérnök

| — | Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar |
| --- | --- |

—

Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar

2007/2008

Okleveles építészmérnök

| — | Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar |
| --- | --- |

—

Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar

2007/2008

Malta

Degree in Bachelor of Engineering and Architecture (Hons)

Universita’ ta’ Malta

Warrant b’titlu ta’ «Perit» mahrug mill-Bord tal-Warrant

2007/2008

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

As of 2014/2015: Verklaring van Bureau Architectenregister die bevestigt dat aan de eisen voor de beroepskwalificatie van architect is voldaan

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk: |
| --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

1988/1989

| | — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| | — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| | — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| | — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| | — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| | — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

| 4. | Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture |
| --- | --- |

4.

Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture

| 4. | Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde |
| --- | --- |

4.

Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde

2003/2004

| | — | Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture) |
| --- | --- | --- |

—

Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture)

Technische Universiteit Eindhoven

2002/2003

| | Master of Architecture |
| --- | --- |

Master of Architecture

ArtEZ hogeschool voor de kunsten/ArtEZ Academie van Bouwkunst

2003/2004

Amsterdamse Hogeschool van de Kunsten/Academie van Bouwkunst Amsterdam

2003/2004

Hanze Hogeschool Groningen/Academie van Bouwkunst Groningen

2003/2004

Hogeschool Rotterdam/Rotterdamse Academie van Bouwkunst

2003/2004

Fontys Hogeschool voor de Kunsten/Academie voor Architectuur en Stedenbouw in Tilburg

2003/2004

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

Bescheinigung des Bundesministers für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft über die Erfüllung der Voraussetzung für die Eintragung in die Architektenkammer/Bescheinigung einer Bezirksverwaltungsbehörde über die Ausbildung oder Befähigung, die zur Ausübung des Baumeistergewerbes (Berechtigung für Hochbauplanung) berechtigt

1998/1999

| 2. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Universität für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Universität für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

| 7. | Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 7. | Fachhochschule Kärnten |
| --- | --- |

7.

Fachhochschule Kärnten

2004/2005

| 8. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

8.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 8. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

8.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck)

2008/2009

| 9. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

9.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 9. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz) |
| --- | --- |

9.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz)

2008/2009

| 10. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

10.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 10. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

10.

Technische Universität Wien

2006/2007

| 11. | Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

11.

Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 11. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz |
| --- | --- |

11.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz

2008/2009

| 11. | Akademie der bildenden Künste Wien |
| --- | --- |

11.

Akademie der bildenden Künste Wien

2008/2009

| 12. | Masterstudium der Architektur |
| --- | --- |

12.

Masterstudium der Architektur

| 12. | Universität für angewandte Kunst Wien |
| --- | --- |

12.

Universität für angewandte Kunst Wien

2011/2012

| 13. | BA-Studiengang Bauplanung u. Bauwirtschaft Studienzweig Architektur u. MA-Studiengang Architektur |
| --- | --- |

13.

BA-Studiengang Bauplanung u. Bauwirtschaft Studienzweig Architektur u. MA-Studiengang Architektur

| 13. | Fachhochschule Joanneum Graz |
| --- | --- |

13.

Fachhochschule Joanneum Graz

2015/2016

| 14. | Bachelorstudiengang «Green Building» und Masterstudiengang «Architektur – Green Building» |
| --- | --- |

14.

Bachelorstudiengang «Green Building» und Masterstudiengang «Architektur – Green Building»

| 14. | Fachhochschule Campus Wien |
| --- | --- |

14.

Fachhochschule Campus Wien

2016/2017

Polska

magister inżynier architekt (mgr inż. arch.)

| — | Politechnika Białostocka |
| --- | --- |

—

Politechnika Białostocka

Zaświadczenie o członkostwie w okręgowej izbie architektów/Zaświadczenie Krajowej Rady Izby Architektów RP potwierdzające posiadanie kwalifikacji do wykonywania zawodu architekta zgodnych z wymaganiami wynikającymi z przepisów prawa Unii Europejskiej osoby nie będącej członkiem Izby

2007/2008

| — | Politechnika Gdańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Gdańska

| — | Politechnika Łódzka |
| --- | --- |

—

Politechnika Łódzka

| — | Politechnika Śląska |
| --- | --- |

—

Politechnika Śląska

| — | Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie |
| --- | --- |

—

Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie

| — | Politechnika Warszawska |
| --- | --- |

—

Politechnika Warszawska

| — | Politechnika Krakowska |
| --- | --- |

—

Politechnika Krakowska

| — | Politechnika Wrocławska |
| --- | --- |

—

Politechnika Wrocławska

| — | Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego |
| --- | --- |

—

Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego

2003/2004

dyplom ukończenia studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| — | Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie |
| --- | --- |

—

Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie

2011/2012

| — | Politechnika Lubelska |
| --- | --- |

—

Politechnika Lubelska

2008/2009

| — | Uniwersytet Techniczno-Przyrodniczy im. Jana i Jędrzeja Śniadeckich w Bydgoszczy |
| --- | --- |

—

Uniwersytet Techniczno-Przyrodniczy im. Jana i Jędrzeja Śniadeckich w Bydgoszczy

2011/2012

| — | Politechnika Poznańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Poznańska

2007/2008

| — | Uniwersytet Zielonogórski |
| --- | --- |

—

Uniwersytet Zielonogórski

2008/2009

dyplom studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| | Politechnika Świętokrzyska |
| --- | --- |

Politechnika Świętokrzyska

2012/2013

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

Certificado de cumprimento dos pré-requisitos de qualificação para inscrição na Ordem dos Arquitectos, emitido pela competente Ordem dos Arquitectos

1988/1989

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra |
| --- | --- |

—

Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1986/1987

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

1993/1994

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia

1995/1996

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

1997/1998

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

1998/1999

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1998/1999

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1991/1992

Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade Autónoma de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Autónoma de Lisboa

2001/2002

| — | Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico) |
| --- | --- |

—

Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico)

2001/2002

Carta de curso de Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1999/2000

| — | Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicăo |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicăo

2006/2007

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias

1995/1996

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa

2008/2009

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2007/2008

| — | Escola Superior Artística do Porto (ESAP) |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto (ESAP)

1988/1989 (Licenciatura) 2007/2008 (Mestrado)

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

2006/2007

| | Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

Universidade Lusíada do Porto

2006/2007

Carta de curso de Mestrado Integrado em Arquitectura e Urbanismo

| — | Universidade Fernando Pessoa |
| --- | --- |

—

Universidade Fernando Pessoa

2006/2007

| — | ESG/Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

ESG/Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Diploma de Mestre em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1988/1989

Carta de Curso, Grau de Licenciado

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2001/2002

Carta de curso de mestre em Arquitectura

| — | Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Universidade do Porto

2003/2004

Certidăo de Licenciatura em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

Diploma de Mestrado Integrado em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

România

Diploma de arhitect

| — | Universitatea de arhitectură și urbanism «ION MINCU» |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură și urbanism «ION MINCU»

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură și de înscriere în Tabloul Național al Arhitecților

2010/2011

| — | Universitatea «Politehnică» din Timișoara |
| --- | --- |

—

Universitatea «Politehnică» din Timișoara

2011/2012

| — | Universitatea Tehnică din Cluj-Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj-Napoca

2010/2011

| — | Universitatea Tehnică «Gheorghe Asachi» din Iași |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică «Gheorghe Asachi» din Iași

2007/2008

| — | Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură

2009/2010

Diploma de licență și master

| — | Universitatea de arhitectură și urbanism «ION MINCU» |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură și urbanism «ION MINCU»

2011/2012

| — | Universitatea «Politehnică» din Timișoara |
| --- | --- |

—

Universitatea «Politehnică» din Timișoara

| — | Universitatea Tehnică din Cluj-Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj-Napoca

| — | Universitatea Tehnică «Gheorghe Asachi» din Iași |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică «Gheorghe Asachi» din Iași

| — | Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură

Slovenija

Magister inženir arhitekture/Magistrica inženirka arhitekture

Univerza v Ljubljani, Fakulteta za Arhitekturo

Potrdilo Zbornice za arhitekturo in prostor o usposobljenosti za opravljanje nalog odgovornega projektanta arhitekture

2007/2008

Diploma o pridobljeni magistrski izobrazbi 2. stopnje

Univerza v Mariboru; Fakulteta za gradbeništvo, prometno inženirstvo in arhitekturo

Slovensko

Diplom inžiniera Architekta (titul Ing. arch.)

| — | Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus

Certifikát vydaný Slovenskou komorou architektov na základe 3-ročnej praxe pod dohľadom a vykonania autorizačnej skúšky

2007/2008

| — | Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus

2004/2005

Diplom magistra umení (titul Mgr. art.)

| — | Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 «Architektonická tvorba» |
| --- | --- |

—

Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 «Architektonická tvorba»

2007/2008

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

1998/1999

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

| — | Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet

| — | Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

2010/2011

| — | Tampereen teknillinen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto

2010/2011

| — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

2010/2011

Sverige

Arkitektexamen

| — | Chalmers Tekniska Högskola AB |
| --- | --- |

—

Chalmers Tekniska Högskola AB

1998/1999

| — | Kungliga Tekniska Högskolan |
| --- | --- |

—

Kungliga Tekniska Högskolan

| — | Lunds Universitet |
| --- | --- |

—

Lunds Universitet

| — | Umeå universitet |
| --- | --- |

—

Umeå universitet

2009/2010

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — Universities |
| --- | --- |

1.

— Universities

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

An Architects Registration Board Part 3 Certificate of Architectural Education

1988/1989

| | — | Colleges of Art |
| --- | --- | --- |

—

Colleges of Art

| | — | Schools of Art |
| --- | --- | --- |

—

Schools of Art

| | — | Cardiff University |
| --- | --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| | — | University for the Creative Arts |
| --- | --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2008/2009

| | — | Birmingham City University |
| --- | --- | --- |

—

Birmingham City University

2008/2009

| | — | University of Nottingham |
| --- | --- | --- |

—

University of Nottingham

2008/2009

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

1988/1989

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| | — | Final Examination (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- | --- |

—

Final Examination (ARB/RIBA Part 2)

| | — | Architectural Association |
| --- | --- | --- |

—

Architectural Association

2011/2012

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

| 6. | Master of Architecture |
| --- | --- |

6.

Master of Architecture

| 6. | — University of Liverpool |
| --- | --- |

6.

— University of Liverpool

2006/2007

| | — | Cardiff University |
| --- | --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| | — | University of Plymouth |
| --- | --- | --- |

—

University of Plymouth

2007/2008

| | — | Queens University, Belfast |
| --- | --- | --- |

—

Queens University, Belfast

2009/2010

| | — | Northumbria University |
| --- | --- | --- |

—

Northumbria University

2009/2010

| | — | University of Brighton |
| --- | --- | --- |

—

University of Brighton

2010/2011

| | — | Birmingham City University |
| --- | --- | --- |

—

Birmingham City University

2010/2011

| | — | University of Kent |
| --- | --- | --- |

—

University of Kent

2006/2007

| | — | University of Ulster |
| --- | --- | --- |

—

University of Ulster

2008/2009

| | — | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- | --- |

—

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2009/2010

| | — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- | --- |

—

Leeds Metropolitan University

2011/2012

| | — | Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University) |
| --- | --- | --- |

—

Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University)

2014/2015

| | — | University of Newcastle upon Tyne |
| --- | --- | --- |

—

University of Newcastle upon Tyne

2011/2012

| | — | University of Lincoln |
| --- | --- | --- |

—

University of Lincoln

2011/2012

| | — | University of Huddersfield |
| --- | --- | --- |

—

University of Huddersfield

2012/2013

| | — | University of the West of England |
| --- | --- | --- |

—

University of the West of England

2011/2012

| | — | University of Westminster |
| --- | --- | --- |

—

University of Westminster

2011/2012

| | — | University for the Creative Arts |
| --- | --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2013/2014

| | — | University of Central Lancashire |
| --- | --- | --- |

—

University of Central Lancashire

2014/2015

| 7. | Graduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

7.

Graduate Diploma in Architecture

| 7. | University College London |
| --- | --- |

7.

University College London

2006/2007

| 8. | Professional Diploma in Architecture |
| --- | --- |

8.

Professional Diploma in Architecture

| 8. | University of East London |
| --- | --- |

8.

University of East London

2007/2008

| | — | Northumbria University |
| --- | --- | --- |

—

Northumbria University

2008/2009

| 9. | Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture |
| --- | --- |

9.

Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture

| 9. | University College London |
| --- | --- |

9.

University College London

2008/2009

| 10. | Postgraduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

10.

Postgraduate Diploma in Architecture

| 10. | — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- | --- |

10.

—

Leeds Metropolitan University

2007/2008

| | — | University of Edinburgh |
| --- | --- | --- |

—

University of Edinburgh

2008/2009

| | — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2009/2010

| 11. | MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

11.

MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2)

| 11. | — | University College London |
| --- | --- | --- |

11.

—

University College London

2011/2012

| | — | University of Nottingham |
| --- | --- | --- |

—

University of Nottingham

2013/2014

| | — | University of East London |
| --- | --- | --- |

—

University of East London

2013/2014

| 12. | Master of Architecture (MArch) |
| --- | --- |

12.

Master of Architecture (MArch)

| 12. | Liverpool John Moores University |
| --- | --- |

12.

Liverpool John Moores University

2011/2012

| | — | De Montfort University |
| --- | --- | --- |

—

De Montfort University

2011/2012

| | — | Arts University Bournemouth |
| --- | --- | --- |

—

Arts University Bournemouth

2011/2012

| | — | Nottingham Trent University |
| --- | --- | --- |

—

Nottingham Trent University

2012/2013

| 13. | Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation |
| --- | --- |

13.

Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation

| 13. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

13.

University of Edinburgh

2008/2009

| 14. | Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

14.

Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design

| 14. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

14.

University of Edinburgh

2008/2009

| 15. | MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B) |
| --- | --- |

15.

MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B)

| 15. | University of Cambridge |
| --- | --- |

15.

University of Cambridge

2009/2010

| | — | MPhil in Architecture and Urban Design |
| --- | --- | --- |

—

MPhil in Architecture and Urban Design

| | — | University of Cambridge |
| --- | --- | --- |

—

University of Cambridge

2013/2014

| 16. | Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies |
| --- | --- |

16.

Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies

| 16. | University of East London/Centre for Alternative Technology |
| --- | --- |

16.

University of East London/Centre for Alternative Technology

2008/2009

| 17. | MArchD in Applied Design in Architecture |
| --- | --- |

17.

MArchD in Applied Design in Architecture

| 17. | Oxford Brookes University |
| --- | --- |

17.

Oxford Brookes University

2011/2012

| 18. | M’Arch |
| --- | --- |

18.

M’Arch

| 18. | University of Portsmouth |
| --- | --- |

18.

University of Portsmouth

2011/2012

| 19. | Master of Architecture (International) |
| --- | --- |

19.

Master of Architecture (International)

| 19. | University of Huddersfield |
| --- | --- |

19.

University of Huddersfield

2012/2013

| 20. | Master of Architecture with Honours |
| --- | --- |

20.

Master of Architecture with Honours

| 20. | Cardiff University |
| --- | --- |

20.

Cardiff University

2015/2016

| 21. | MArch (Architecture) |
| --- | --- |

21.

MArch (Architecture)

| 21. | Kingston University |
| --- | --- |

21.

Kingston University

2013/2014

| 22. | MArch in Architecture |
| --- | --- |

22.

MArch in Architecture

| 22. | University of Greenwich |
| --- | --- |

22.

University of Greenwich

2013/2014

| 23. | The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science |
| --- | --- |

23.

The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science

| 23. | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

23.

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2012/2013

| 24. | M.Arch |
| --- | --- |

24.

M.Arch

| 24. | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

24.

Sheffield Hallam University

2013/2014

| 25. | MArch Architecture |
| --- | --- |

25.

MArch Architecture

| 25. | University of the Arts London is the awarding body and the MArch Architecture is offered by Central Saint Martins |
| --- | --- |

25.

University of the Arts London is the awarding body and the MArch Architecture is offered by Central Saint Martins

2015/2016

| 26. | MArch: Master of Architecture |
| --- | --- |

26.

MArch: Master of Architecture

| 26. | London South Bank University |
| --- | --- |

26.

London South Bank University

2015/2016

| 27. | Master of Architecture with Urban Planning |
| --- | --- |

27.

Master of Architecture with Urban Planning

| 27. | University of Dundee |
| --- | --- |

27.

University of Dundee

2015/2016

| 28. | MArch Architecture: Collaborative Practice |
| --- | --- |

28.

MArch Architecture: Collaborative Practice

| 28. | University of Sheffield |
| --- | --- |

28.

University of Sheffield

2015/2016

---

(1)  Până în anul 2012.

(2)  Începând din 2013.

(3)  Până la 1 octombrie 2017, titlurile de calificare ar trebui să fie însoțite, de asemenea, de un certificat de absolvire a unui stagiu postuniversitar («staż podyplomowy»).

(4)  Începând din 2011.

(5)  Începând din ianuarie 2013.

(6)  Începând din iunie 2015.

(7)  Începând din februarie 2015.

(8)  Începând din 1991/1992.

(9)  Începând din iunie 2015.

(10)  Începând din iulie 2011.

(11)  Începând din iunie 2015.

(12)  Începând din mai 2006.

(13)  Începând din iunie 2015.

(14)  Începând de la 3 noiembrie 2015.

(15)  Începând din septembrie 2008.

(16)  Începând din mai 2015.

(17)  Începând din 2006.

(18)  Începând din 2012.

(19)  Începând din iunie 2015.

(20)  Începând din iunie 2015.

(21)  Data abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3): 30 decembrie 1994.

(22)  Până în anul 2012.

(23)  Data abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3): 4 aprilie 2000.

(24)  Începând din mai 2006.

(25)  Începând din iunie 2015.

(26)  Data abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3): 3 iunie 2015.

(27)  Data abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3): 30 decembrie 1994.

(28)  Începând din mai 2015.

(29)  Data abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3): 1 ianuarie 1983.

(30)  Începând din iunie 2015.

(31)  Data abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3): 14 iunie 2017.

(32)  Data abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3): 1 ianuarie 1983.

(33)  Până la 14 septembrie 2010.

(34)  Începând din octombrie 2009.

(35)  Începând din iunie 2015.

(36)  Începând din octombrie 2009.

(37)  Începând din octombrie 2009.

(38)  Începând din februarie 2015.

(39)  Începând din septembrie 2008.

(40)  
  1 august 1987, cu excepția persoanelor care și-au început studiile înainte de această dată.

(41)  
  31 decembrie 1971.

(42)  
  31 octombrie 1999.

(43)  Nu se mai acordă titluri de calificare pentru studii începute după 5 martie 1982.

(44)  
  9 iulie 1984.

(45)  
  31 martie 2004.

(46)  
  1 februarie 1984.

(47)  
  3 decembrie 1971.

(48)  
  31 octombrie 1993.

(49)  Nu se mai acordă titluri de calificare pentru studii începute după 5 martie 1982.

(50)  
  8 iulie 1984.

(51)  
  31 martie 2004.

(52)  
  1 ianuarie 1991.

(53)  Începând din iunie 2015.

(54)  Începând din octombrie 2009.

(55)  Începând din mai 2015.

(56)  Începând din iunie 2015.

(57)  Începând din februarie 2015.

(58)  Data abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3): 8 decembrie 2016.

(59)  Începând din iunie 2015.

(60)  Începând din februarie 2015.

(61)  Începând din septembrie 2008.

(62)  Începând din iulie 2017.

(63)  Data abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3): 12 august 1996.

(64)  Începând din septembrie 2008.

(65)  
  30 septembrie 2007.

(66)  
  28 februarie 2013.

(67)  Data abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3): 31 decembrie 1994.

(68)  Începând din iunie 2015.

(69)  Data abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3): 3 iunie 2015.

(70)  Data abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3): 1 ianuarie 1983.

(71)  Începând de la 17 februarie 2006.

(72)  Data abrogării în sensul articolului 27 alineatul (3): 3 iunie 2015.

(73)  Începând de la 21 noiembrie 2003.

(74)  Formarea care duce la obținerea titlului de calificare de specialist în chirurgie oro-dentară și maxilo-facială (formare de bază în medicină și formare în stomatologie) presupune încheierea și validarea studiilor de bază în medicină (articolul 24) și, de asemenea, încheierea și validarea studiilor de bază în stomatologie (articolul 34).

(75)  Începând din 2006.

(76)  Începând de la 10 iulie 2014.

(77)  Începând din 2009.

(78)  Începând din ianuarie 2013.”

(79)  Acest titlu de calificare îi permite titularului să beneficieze de recunoaștere automată atunci când este eliberat resortisanților statelor membre care au obținut calificarea în Irlanda.

(80)  Aceste informații privind titlurile de calificare au fost incluse pentru a se asigura dreptul absolvenților formați în Irlanda la recunoașterea automată fără să fie necesară înregistrarea propriu-zisă în Irlanda, o astfel de înregistrare nefăcând parte din procesul de calificare.

(81)  Aceste informații privind titlurile de calificare înlocuiesc informațiile anterioare pentru Regatul Unit, pentru a se asigura dreptul absolvenților formați în Regatul Unit la recunoașterea automată fără să fie necesară înregistrarea propriu-zisă, o astfel de înregistrare nefăcând parte din procesul de calificare.

(82)  Valabil până în 2001.

(83)  Începând din 2001/2002.”

(84)  Până în anul 2012.

(85)  Începând din 2013.

(86)  Până la 1 octombrie 2016, titlurile de calificare ar trebui să fie însoțite, de asemenea, de un certificat de absolvire a stagiului postuniversitar («staż podyplomowy»).

(87)  Începând de la 1 octombrie 2011.

(88)  Începând de la 1 septembrie 2017.

(89)  Valabil până la 22 noiembrie 2006.

(90)  Începând de la 23 noiembrie 2006.

(91)  Valabil până la 10 aprilie 2008.

(92)  Începând de la 11 aprilie 2008.

(93)  Începând de la 10 ianuarie 2011.

(94)  Începând de la 1 octombrie 2011.

(95)  Începând de la 1 octombrie 2012.”

(96)  Acest titlu de calificare îi permite titularului să beneficieze de recunoaștere automată atunci când este eliberat resortisanților statelor membre care au obținut calificarea în Irlanda.

(97)  Aceste informații privind titlurile de calificare au fost incluse pentru a se asigura dreptul absolvenților formați în Irlanda la recunoașterea automată fără să fie necesară înregistrarea propriu-zisă în Irlanda, o astfel de înregistrare nefăcând parte din procesul de calificare.

(98)  Aceste informații privind titlurile de calificare au fost incluse pentru a se asigura dreptul absolvenților formați în Regatul Unit la recunoașterea automată fără să fie necesară înregistrarea propriu-zisă, o astfel de înregistrare nefăcând parte din procesul de calificare.

(99)  Valabil până în 2001.

(100)  Începând din 2001/2002.”

(101)  Acest titlu de calificare îi permite titularului să beneficieze de recunoaștere automată atunci când titlul este eliberat resortisanților statelor membre care au obținut calificarea în Irlanda.

(102)  Aceste informații privind titlurile de calificare au fost incluse pentru a se asigura dreptul absolvenților formați în Irlanda la recunoașterea automată fără a fi necesară înregistrarea propriu-zisă în Irlanda. În astfel de cazuri, certificatul însoțitor atestă faptul că au fost îndeplinite toate cerințele de calificare.

(103)  Acest titlu de calificare îi permite titularului să beneficieze de recunoașterea automată a calificării sale atunci când este eliberat resortisanților statelor membre care au obținut calificarea în Regatul Unit.

(104)  Aceste informații privind titlurile de calificare au fost incluse pentru a se asigura dreptul absolvenților formați în Regatul Unit la recunoașterea automată a calificării lor fără să fie necesară înregistrarea propriu-zisă. În astfel de cazuri, certificatul însoțitor atestă faptul că au fost îndeplinite toate cerințele de calificare.

(105)  Începând de la 10 ianuarie 2011.”

(106)  Cele două denumiri, «Università degli studi di (numele orașului)» și «Università di (numele orașului)», sunt termeni echivalenți care identifică aceeași universitate.

(107)  Începând din octombrie 2016, denumirea s-a schimbat în «Università degli Studi della Campania „Luigi Vanvitelli”
  ».”

---