# Eiropas Savienības L 281/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 281 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 31. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 281

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 31. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2017/1970 (2017. gada 27. oktobris), ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) 2017/127 | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1971 (2017. gada 26. oktobris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 11 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/1972 (2017. gada 30. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001 I un III pielikumu groza attiecībā uz briežu dzimtas dzīvnieku hroniskās novājēšanas slimības uzraudzības programmu Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā un Zviedrijā un atceļ Komisijas Lēmumu 2007/182/EK (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/1973 (2017. gada 30. oktobris), ar ko attiecībā uz tādu zvejniecības produktu oficiālajām kontrolēm, kurus nozvejojuši dalībvalsts karoga kuģi un ieved Savienībā pēc pārvietošanas trešās valstīs, groza Regulu (EK) Nr. 2074/2005 un izveido minēto produktu veselības sertifikāta paraugu (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1974 (2017. gada 30. oktobris), ar ko groza Padomes Regulu (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 27 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Deleģētā direktīva (ES) 2017/1975 (2017. gada 7. augusts), ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu groza attiecībā uz atbrīvojumu kadmija izmantošanai krāsu mainošās gaismas diodēs (LED), ko lieto displeju sistēmās (
  1
  ) | 29 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (KĀDP) 2017/1976 (2017. gada 30. oktobris), ar ko īsteno Lēmumu (KĀDP) 2015/1333 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 32 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2017/1970 (2017. gada 27. oktobris), ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) 2017/127

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1971 (2017. gada 26. oktobris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

11

*

Komisijas Regula (ES) 2017/1972 (2017. gada 30. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001 I un III pielikumu groza attiecībā uz briežu dzimtas dzīvnieku hroniskās novājēšanas slimības uzraudzības programmu Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā un Zviedrijā un atceļ Komisijas Lēmumu 2007/182/EK (
  1
  )

1

14

*

Komisijas Regula (ES) 2017/1973 (2017. gada 30. oktobris), ar ko attiecībā uz tādu zvejniecības produktu oficiālajām kontrolēm, kurus nozvejojuši dalībvalsts karoga kuģi un ieved Savienībā pēc pārvietošanas trešās valstīs, groza Regulu (EK) Nr. 2074/2005 un izveido minēto produktu veselības sertifikāta paraugu (
  1
  )

1

21

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1974 (2017. gada 30. oktobris), ar ko groza Padomes Regulu (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

27

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Deleģētā direktīva (ES) 2017/1975 (2017. gada 7. augusts), ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu groza attiecībā uz atbrīvojumu kadmija izmantošanai krāsu mainošās gaismas diodēs (LED), ko lieto displeju sistēmās (
  1
  )

LED

1

29

LĒMUMI

*

Padomes Īstenošanas lēmums (KĀDP) 2017/1976 (2017. gada 30. oktobris), ar ko īsteno Lēmumu (KĀDP) 2015/1333 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

32

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas 2015. gada 17. decembra Deleģētajā regulā (ES) 2016/341, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz pārejas noteikumiem, kurus paredz attiecībā uz konkrētiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem, ja attiecīgās elektroniskās sistēmas vēl nedarbojas, un groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 ( OV L 69, 15.3.2016. ) | 34 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas 2015. gada 17. decembra Deleģētajā regulā (ES) 2016/341, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz pārejas noteikumiem, kurus paredz attiecībā uz konkrētiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem, ja attiecīgās elektroniskās sistēmas vēl nedarbojas, un groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 ( OV L 69, 15.3.2016. )

( OV L 69, 15.3.2016. )

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 31.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 281/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 281/1

---

PADOMES REGULA (ES) 2017/1970

(2017. gada 27. oktobris),

ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) 2017/127

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka saglabāšanas pasākumi jāpieņem, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja un citas padomdevējas struktūras, kā arī ņemot vērā ieteikumus, kas saņemti no konsultatīvajām padomēm, kuras izveidotas attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem vai kompetences jomām, un kopīgus ieteikumus, ko sniegušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka saglabāšanas pasākumi jāpieņem, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja un citas padomdevējas struktūras, kā arī ņemot vērā ieteikumus, kas saņemti no konsultatīvajām padomēm, kuras izveidotas attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem vai kompetences jomām, un kopīgus ieteikumus, ko sniegušas dalībvalstis.

| (2) | Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu, tostarp attiecīgā gadījumā jānosaka daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu dalībvalstīm jāiedala tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti, pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(2)

Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu, tostarp attiecīgā gadījumā jānosaka daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu dalībvalstīm jāiedala tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti, pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1380/2013.

| (3) | Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir paredzēts, ka KZP mērķis ir maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistībā ar izmantošanas pakāpi, ja iespējams, sasniegt līdz 2015. gadam un pakāpeniski pieaugošā veidā – vēlākais līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir paredzēts, ka KZP mērķis ir maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistībā ar izmantošanas pakāpi, ja iespējams, sasniegt līdz 2015. gadam un pakāpeniski pieaugošā veidā – vēlākais līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem.

| (4) | Tāpēc saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka saskaņā ar pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka saskaņā ar pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām.

| (5) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1139 (2) izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto (“plāns”). Plāna mērķis ir nodrošināt, ka dzīvie jūras bioloģiskie resursi tiek izmantoti tā, lai zvejoto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Lai to panāktu, attiecīgo krājumu zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoms, kas izteikts diapazonos, ir jāsasniedz pēc iespējas drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam. Ir lietderīgi 2018. gadā piemērojamos nozvejas limitus attiecībā uz mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā noteikt tā, lai sasniegtu plāna mērķus. |
| --- | --- |

(5)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1139 (2) izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto (“plāns”). Plāna mērķis ir nodrošināt, ka dzīvie jūras bioloģiskie resursi tiek izmantoti tā, lai zvejoto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Lai to panāktu, attiecīgo krājumu zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoms, kas izteikts diapazonos, ir jāsasniedz pēc iespējas drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam. Ir lietderīgi 2018. gadā piemērojamos nozvejas limitus attiecībā uz mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā noteikt tā, lai sasniegtu plāna mērķus.

| (6) | Saskaņā ar plānu – ja zinātniskajā ieteikumā ir norādīts, ka jebkura attiecīgā krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par Regulas (ES) 2016/1139 II pielikumā izklāstītajiem nārsta bara biomasas references rādītājiem, – ir jāpieņem visi attiecīgie korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka attiecīgais krājums ātri atjaunojas un pārsniedz līmeni, kurš spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) ir norādījusi, ka Baltijas jūras rietumdaļas mencas (Gadus morhua) un Baltijas jūras rietumdaļas reņģes (Clupea harengus) biomasa ir mazāka par minētās regulas II pielikumā noteiktajiem saglabāšanas references rādītājiem. Tāpēc ir lietderīgi zvejas iespējas Baltijas jūras rietumdaļas mencai un Baltijas jūras rietumdaļas reņģei noteikt mazākas par Regulas (ES) 2016/1139 I pielikuma B slejā norādīto zvejas izraisītas zivju mirstības diapazonu – tādā līmenī, kurā būtu ņemts vērā biomasas samazinājums. Šajā nolūkā ir nepieciešams ņemt vērā KZP un plāna mērķu sasniegšanas grafiku un īpaši veikto korektīvo pasākumu gaidāmo ietekmi, vienlaikus ievērojot mērķus nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar plānu – ja zinātniskajā ieteikumā ir norādīts, ka jebkura attiecīgā krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par Regulas (ES) 2016/1139 II pielikumā izklāstītajiem nārsta bara biomasas references rādītājiem, – ir jāpieņem visi attiecīgie korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka attiecīgais krājums ātri atjaunojas un pārsniedz līmeni, kurš spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) ir norādījusi, ka Baltijas jūras rietumdaļas mencas (Gadus morhua) un Baltijas jūras rietumdaļas reņģes (Clupea harengus) biomasa ir mazāka par minētās regulas II pielikumā noteiktajiem saglabāšanas references rādītājiem. Tāpēc ir lietderīgi zvejas iespējas Baltijas jūras rietumdaļas mencai un Baltijas jūras rietumdaļas reņģei noteikt mazākas par Regulas (ES) 2016/1139 I pielikuma B slejā norādīto zvejas izraisītas zivju mirstības diapazonu – tādā līmenī, kurā būtu ņemts vērā biomasas samazinājums. Šajā nolūkā ir nepieciešams ņemt vērā KZP un plāna mērķu sasniegšanas grafiku un īpaši veikto korektīvo pasākumu gaidāmo ietekmi, vienlaikus ievērojot mērķus nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā.

| (7) | Attiecībā uz Baltijas jūras rietumdaļas mencu būtu jāveic papildu korektīvie pasākumi. Paturot spēkā patlaban piemērojamo astoņu nedēļu ilgo zvejas aizlieguma laikposmu, arī turpmāk tiks aizsargāti mencas nārsta bari. Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu Baltijas jūras rietumdaļas mencas atpūtas zveja būtiski ietekmē minētā krājuma kopējo zvejas izraisīto zivju mirstību. Ņemot vērā minētā krājuma pašreizējo stāvokli, ir lietderīgi paturēt spēkā dažus pasākumus, kas patlaban piemērojami attiecībā uz atpūtas zveju. Būtu jāpiemēro dienas individuālais limits vienam zvejniekam, un nārstošanas periodā šim limitam vajadzētu būt stingrāk ierobežotam. Tas neskar relatīvas stabilitātes principu, ko piemēro komerciālas zvejas darbībām. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz Baltijas jūras rietumdaļas mencu būtu jāveic papildu korektīvie pasākumi. Paturot spēkā patlaban piemērojamo astoņu nedēļu ilgo zvejas aizlieguma laikposmu, arī turpmāk tiks aizsargāti mencas nārsta bari. Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu Baltijas jūras rietumdaļas mencas atpūtas zveja būtiski ietekmē minētā krājuma kopējo zvejas izraisīto zivju mirstību. Ņemot vērā minētā krājuma pašreizējo stāvokli, ir lietderīgi paturēt spēkā dažus pasākumus, kas patlaban piemērojami attiecībā uz atpūtas zveju. Būtu jāpiemēro dienas individuālais limits vienam zvejniekam, un nārstošanas periodā šim limitam vajadzētu būt stingrāk ierobežotam. Tas neskar relatīvas stabilitātes principu, ko piemēro komerciālas zvejas darbībām.

| (8) | Attiecībā uz Baltijas jūras austrumdaļas mencu (Gadus morhua) ICES nav varējusi noteikt bioloģiskos references rādītājus, jo ir notikušas pārmaiņas minētā krājuma bioloģijā. Tādēļ, lai veicinātu plāna mērķu sasniegšanu, ir lietderīgi KPN mencai Baltijas jūras austrumu daļā noteikt saskaņā ar piesardzīgu pieeju, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 2. punktā. Turklāt astoņu nedēļu ilgs zvejas aizlieguma laikposms būtu jāievieš, lai aizsargātu Baltijas jūras austrumdaļas mencas nārsta barus 25.–26. apakšrajonā. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz Baltijas jūras austrumdaļas mencu (Gadus morhua) ICES nav varējusi noteikt bioloģiskos references rādītājus, jo ir notikušas pārmaiņas minētā krājuma bioloģijā. Tādēļ, lai veicinātu plāna mērķu sasniegšanu, ir lietderīgi KPN mencai Baltijas jūras austrumu daļā noteikt saskaņā ar piesardzīgu pieeju, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 2. punktā. Turklāt astoņu nedēļu ilgs zvejas aizlieguma laikposms būtu jāievieš, lai aizsargātu Baltijas jūras austrumdaļas mencas nārsta barus 25.–26. apakšrajonā.

| (9) | Jāņem vērā arī tas, ka atļauja zvejot kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, vietās, kurās ūdens dziļums ir mazāks par 20 metriem, dotu iespēju nelielam skaitam zvejnieku turpināt zvejas darbības un zvejot citas mērķsugas, nevis mencu. Tāpēc ir samērīgi kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, piešķirt tiesības zvejot vietās, kurās ūdens dziļums ir mazāks par 20 metriem. |
| --- | --- |

(9)

Jāņem vērā arī tas, ka atļauja zvejot kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, vietās, kurās ūdens dziļums ir mazāks par 20 metriem, dotu iespēju nelielam skaitam zvejnieku turpināt zvejas darbības un zvejot citas mērķsugas, nevis mencu. Tāpēc ir samērīgi kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, piešķirt tiesības zvejot vietās, kurās ūdens dziļums ir mazāks par 20 metriem.

| (10) | Attiecībā uz reņģes krājumu Botnijas līcī ICES ir veikusi minētā krājuma izvērtējumu, kurā izmantoti jaunākie dati un informācija, un pārskatījusi maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošos zvejas izraisītas zivju mirstības diapazonus. Kaut arī pastāv neatbilstības starp zinātniskajā ieteikumā noteiktajiem zvejas izraisītas zivju mirstības diapazoniem un tiem, kas noteikti plānā, kurš arī bija pamatots ar tā pieņemšanas laikā labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, minētais plāns ir spēkā un ir juridiski saistošs, tāpēc tas būtu jāievēro, nosakot zvejas iespējas attiecībā uz minēto krājumu. Tā kā minētā krājuma nārsta bara biomasa pārsniedz Regulas (ES) 2016/1139 II pielikuma A ailē norādīto biomasas atsauces rādītāju, ir lietderīgi KPN noteikt saskaņā ar minētās regulas I pielikuma B ailē norādīto zvejas izraisītas zivju mirstības diapazonu, lai ierobežotu zvejas iespēju atšķirības secīgos gados saskaņā ar minētās regulas 4. panta 4. punkta c) apakšpunktu. Turklāt KPN minētajam krājumam tagad aptver 30. un 31. apakšrajonu. Tā kā plānā diapazons 31. apakšrajonam nav definēts, maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma pieeja attiecībā uz minēto apakšrajonu tiek piemērota saskaņā ar zinātnisko ieteikumu. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz reņģes krājumu Botnijas līcī ICES ir veikusi minētā krājuma izvērtējumu, kurā izmantoti jaunākie dati un informācija, un pārskatījusi maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošos zvejas izraisītas zivju mirstības diapazonus. Kaut arī pastāv neatbilstības starp zinātniskajā ieteikumā noteiktajiem zvejas izraisītas zivju mirstības diapazoniem un tiem, kas noteikti plānā, kurš arī bija pamatots ar tā pieņemšanas laikā labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, minētais plāns ir spēkā un ir juridiski saistošs, tāpēc tas būtu jāievēro, nosakot zvejas iespējas attiecībā uz minēto krājumu. Tā kā minētā krājuma nārsta bara biomasa pārsniedz Regulas (ES) 2016/1139 II pielikuma A ailē norādīto biomasas atsauces rādītāju, ir lietderīgi KPN noteikt saskaņā ar minētās regulas I pielikuma B ailē norādīto zvejas izraisītas zivju mirstības diapazonu, lai ierobežotu zvejas iespēju atšķirības secīgos gados saskaņā ar minētās regulas 4. panta 4. punkta c) apakšpunktu. Turklāt KPN minētajam krājumam tagad aptver 30. un 31. apakšrajonu. Tā kā plānā diapazons 31. apakšrajonam nav definēts, maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma pieeja attiecībā uz minēto apakšrajonu tiek piemērota saskaņā ar zinātnisko ieteikumu.

| (11) | Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (3) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu nosūtīšanu Komisijai. Tāpēc šajā regulā būtu jāprecizē, kādi kodi attiecībā uz izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jālieto, kad tās sūta datus Komisijai. |
| --- | --- |

(11)

Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (3) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu nosūtīšanu Komisijai. Tāpēc šajā regulā būtu jāprecizē, kādi kodi attiecībā uz izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jālieto, kad tās sūta datus Komisijai.

| (12) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (4) tika ieviesti papildu nosacījumi ikgadējai KPN pārvaldībai, tostarp 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padome, kad tā nosaka KPN, nolemj, kuriem krājumiem 3. vai 4. pants nav jāpiemēro, jo īpaši pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli. Nesenākā pagātnē ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc, lai izvairītosno pārmērīgas elastības, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pants analītiskai KPN būtu jāpiemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. |
| --- | --- |

(12)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (4) tika ieviesti papildu nosacījumi ikgadējai KPN pārvaldībai, tostarp 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padome, kad tā nosaka KPN, nolemj, kuriem krājumiem 3. vai 4. pants nav jāpiemēro, jo īpaši pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli. Nesenākā pagātnē ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc, lai izvairītosno pārmērīgas elastības, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pants analītiskai KPN būtu jāpiemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.

| (13) | Pamatojoties uz jauniem zinātniskajiem ieteikumiem, Esmarka mencas sākotnējā KPN ICES 3.a apgabalā un ICES 2.a apgabala un 4. apakšrajona Savienības ūdeņos būtu jānosaka laikposmam no 2017. gada 1. novembra līdz 2018. gada 31. oktobrim. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Padomes Regula (ES) 2017/127 (5). |
| --- | --- |

(13)

Pamatojoties uz jauniem zinātniskajiem ieteikumiem, Esmarka mencas sākotnējā KPN ICES 3.a apgabalā un ICES 2.a apgabala un 4. apakšrajona Savienības ūdeņos būtu jānosaka laikposmam no 2017. gada 1. novembra līdz 2018. gada 31. oktobrim. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Padomes Regula (ES) 2017/127 (5).

| (14) | Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2018. gada 1. janvāra. Tomēr attiecībā uz Esmarka mencu šī regula būtu jāpiemēro no 2017. gada 1. novembra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(14)

Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2018. gada 1. janvāra. Tomēr attiecībā uz Esmarka mencu šī regula būtu jāpiemēro no 2017. gada 1. novembra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šī regula nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Baltijas jūrā 2018. gadam.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro Savienības zvejas kuģiem, kas darbojas Baltijas jūrā.

2.   Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad attiecīgajos noteikumos uz to ir konkrēti norādīts.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā minētās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “apakšrajons” ir Baltijas jūras ICES apakšrajons, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 2187/2005 (6) I pielikumā; |
| --- | --- |

1)

“apakšrajons” ir Baltijas jūras ICES apakšrajons, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 2187/2005 (6) I pielikumā;

ICES

6

| 2) | “kopējā pieļaujamā nozveja” jeb KPN ir daudzums, kādu no katra krājuma drīkst nozvejot gada garumā; |
| --- | --- |

2)

“kopējā pieļaujamā nozveja” jeb KPN ir daudzums, kādu no katra krājuma drīkst nozvejot gada garumā;

| 3) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; |
| --- | --- |

3)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

| 4) | “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto tādos nolūkos kā atpūta, tūrisms vai sports. |
| --- | --- |

4)

“atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto tādos nolūkos kā atpūta, tūrisms vai sports.

II NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS

4. pants

KPN un to iedalījums

KPN, kvotas un attiecīgā gadījumā ar tām funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti pielikumā.

5. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju iedalījumu

Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:

| a) | apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

a)

apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

| b) | atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; |
| --- | --- |

b)

atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

| c) | papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

c)

papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

| d) | daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu vai nodoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

d)

daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu vai nodoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

| e) | atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu. |
| --- | --- |

e)

atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu.

6. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

1.   Uz to sugu nozvejām, uz kurām attiecas nozvejas limiti un kuras ir nozvejotas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā minētajās zvejniecībās, attiecas izkraušanas pienākums, kas noteikts minētajā pantā.

2.   Lai varētu piemērot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzēto atkāpi no pienākuma atskaitīt nozvejas no attiecīgajām kvotām, šīs regulas pielikumā ir norādīti minētā panta 8. punktā minētie drošās bioloģiskās robežās esošie nemērķa sugu krājumi.

7. pants

Pasākumi attiecībā uz mencas atpūtas zveju 22.–24. apakšrajonā

1.   Atpūtas zvejā 22.–24. apakšrajonā viens zvejnieks drīkst paturēt ne vairāk kā piecus mencas īpatņus dienā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, no 2018. gada 1. februāra līdz 2018. gada 31. martam 22.–24. apakšrajonā viens zvejnieks drīkst paturēt ne vairāk kā trīs mencas īpatņus dienā.

3.   Šā panta 1. un 2. punkts neskar stingrākus valsts pasākumus.

III NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

8. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, nosūta Komisijai datus par daudzumiem, kas nozvejoti vai izkrauti no krājumiem, tās izmanto šīs regulas pielikumā noteiktos krājumu kodus.

9. pants

Elastība

1.   Ja vien šīs regulas pielikumā nav norādīts citādi, krājumiem, kam noteikta piesardzīga KPN, piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu, un krājumiem, kam noteikta analītiska KPN, piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu.

2.   Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu nepiemēro.

10. pants

Grozījums Regulā (ES) 2017/127

Regulas (ES) 2017/127 IA pielikumā izklāstīto zvejas iespēju tabulu attiecībā uz Esmarka mencu un ar to saistītajām piezvejas sugām 3.a zonā un Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā aizstāj ar šādu:

| “Suga: | Esmarka menca un ar to saistītās piezvejas sugas

  Trisopterus esmarki | Zona: | 3.a; Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (NOP/2A3A4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2017 | 2018 | | |
| Dānija | 141 819  (7)
   (9) | 54 949  (7)
   (12) | | |
| Vācija | 27 (7)
   (8)
   (9) | 11 (7)
   (8)
   (12) | | |
| Nīderlande | 104 (7)
   (8)
   (9) | 40 (7)
   (8)
   (12) | | |
| Savienība | 141 950  (7)
   (9) | 55 000  (7)
   (12) | | |
| Norvēģija | 25 000  (10) | | | |
| Fēru Salas | 9 300  (11) | | | |
| KPN | 238 981 | Nepiemēro | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

“Suga:

Esmarka menca un ar to saistītās piezvejas sugas

Trisopterus esmarki

Zona:

3.a; Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(NOP/2A3A4.)

Gads

2017

2018

Dānija

141 819  (7)
   (9)

54 949  (7)
   (12)

Vācija

27 (7)
   (8)
   (9)

11 (7)
   (8)
   (12)

Nīderlande

104 (7)
   (8)
   (9)

40 (7)
   (8)
   (12)

Savienība

141 950  (7)
   (9)

55 000  (7)
   (12)

Norvēģija

25 000  (10)

Fēru Salas

9 300  (11)

KPN

238 981

Nepiemēro

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2018. gada 1. janvāra, izņemot 10. pantu, ko piemēro no 2017. gada 1. novembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 27. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. MAASIKAS

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1139 (2016. gada 6. jūlijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (OV L 191, 15.7.2016., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (ES) 2017/127 (2017. gada 20. janvāris), ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2017., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 2187/2005 (2005. gada 21. decembris), ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98 (OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.).

6

(7)  Līdz 5 % no kvotas var sastāvēt no pikšu un merlangu piezvejas (OT2/*2A3A4). Pikšu un merlangu piezveja, ko atskaita no kvotas, ievērojot šo noteikumu, un piezvejas sugas, ko atskaita no kvotas, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

7

(8)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 4. zonā.

8

ICES

(9)  Savienības kvotas nozveju var veikt vienīgi no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. oktobrim.

9

(10)  Izmanto šķirotājrežģi.

10

(11)  Izmanto šķirotājrežģi. Ietver ne vairāk kā 15 % nenovēršamu piezveju (NOP/*2A3A4), kas jāatskaita no šīs kvotas.

11

(12)  Savienības kvotu nozveju var veikt vienīgi no 2017. gada 1. novembra līdz 2018. gada 31. oktobrim.”

12

---

PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMA SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

Turpmāk tabulās ir noteikta katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja vien nav norādīts citādi) un ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi.

Zivju krājumi nosaukti sugu latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā.

Šīs regulas vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Clupea harengus | HER | Reņģe |
| Gadus morhua | COD | Menca |
| Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste |
| Salmo salar | SAL | Lasis |
| Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Clupea harengus

HER

Reņģe

Gadus morhua

COD

Menca

Pleuronectes platessa

PLE

Jūras zeltplekste

Salmo salar

SAL

Lasis

Sprattus sprattus

SPR

Brētliņa

| Suga: | Reņģe

  Clupea harengus | Zona: | 30.–31. apakšrajons
  (HER/30/31.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Somija | 69 359 | | |
| Zviedrija | 15 240 | | |
| Savienība | 84 599 | | |
| KPN | 84 599 | | Analītiska KPN |

Suga:

Reņģe

Clupea harengus

Zona:

30.–31. apakšrajons

(HER/30/31.)

Somija

69 359

Zviedrija

15 240

Savienība

84 599

KPN

84 599

| Suga: | Reņģe

  Clupea harengus | Zona: | 22.–24. apakšrajons
  (HER/3BC+24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 2 426 | | |
| Vācija | 9 551 | | |
| Somija | 1 | | |
| Polija | 2 252 | | |
| Zviedrija | 3 079 | | |
| Savienība | 17 309 | | |
| KPN | 17 309 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Suga:

Reņģe

Clupea harengus

Clupea harengus

Zona:

Zona:

22.–24. apakšrajons

(HER/3BC+24)

Dānija

2 426

Vācija

9 551

Somija

1

Polija

2 252

Zviedrija

3 079

Savienība

17 309

KPN

17 309

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Reņģe

  Clupea harengus | Zona: | Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā
  (HER/3D-R30) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 5 045 | | |
| Vācija | 1 338 | | |
| Igaunija | 25 767 | | |
| Somija | 50 297 | | |
| Latvija | 6 359 | | |
| Lietuva | 6 696 | | |
| Polija | 57 142 | | |
| Zviedrija | 76 711 | | |
| Savienība | 229 355 | | |
| KPN | Nepiemēro | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 6. panta 2. punktu. |

Suga:

Suga:

Reņģe

Clupea harengus

Clupea harengus

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā

(HER/3D-R30)

Dānija

5 045

Vācija

1 338

Igaunija

25 767

Somija

50 297

Latvija

6 359

Lietuva

6 696

Polija

57 142

Zviedrija

76 711

Savienība

229 355

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 6. panta 2. punktu.

| Suga: | Reņģe

  Clupea harengus | Zona: | 28.1. apakšrajons
  (HER/03D.RG) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 13 392 | | |
| Latvija | 15 607 | | |
| Savienība | 28 999 | | |
| KPN | 28 999 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 6. panta 2. punktu. |

Suga:

Suga:

Reņģe

Clupea harengus

Clupea harengus

Zona:

Zona:

28.1. apakšrajons

(HER/03D.RG)

Igaunija

13 392

Latvija

15 607

Savienība

28 999

KPN

28 999

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 6. panta 2. punktu.

| Suga | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Savienības ūdeņi 25.–32. apakšrajonā
  (COD/3DX32.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 6 521  (1) | | |
| Vācija | 2 594  (1) | | |
| Igaunija | 635 (1) | | |
| Somija | 499 (1) | | |
| Latvija | 2 425  (1) | | |
| Lietuva | 1 597  (1) | | |
| Polija | 7 510  (1) | | |
| Zviedrija | 6 607  (1) | | |
| Savienība | 28 388  (1) | | |
| KPN | Nepiemēro | | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga

Suga

Menca

Gadus morhua

Gadus morhua

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi 25.–32. apakšrajonā

(COD/3DX32.)

Dānija

6 521  (1)

1

Vācija

2 594  (1)

1

Igaunija

635 (1)

1

Somija

499 (1)

1

Latvija

2 425  (1)

1

Lietuva

1 597  (1)

1

Polija

7 510  (1)

1

Zviedrija

6 607  (1)

1

Savienība

28 388  (1)

1

KPN

Nepiemēro

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 22.–24. apakšrajons
  (COD/3BC+24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 2 444  (2) | | |
| Vācija | 1 194  (2) | | |
| Igaunija | 54 (2) | | |
| Somija | 48 (2) | | |
| Latvija | 202 (2) | | |
| Lietuva | 131 (2) | | |
| Polija | 654 (2) | | |
| Zviedrija | 870 (2) | | |
| Savienība | 5 597  (2) | | |
| KPN | 5 597  (2) | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Suga:

Menca

Gadus morhua

Gadus morhua

Zona:

Zona:

22.–24. apakšrajons

(COD/3BC+24)

Dānija

2 444  (2)

2

Vācija

1 194  (2)

2

Igaunija

54 (2)

2

Somija

48 (2)

2

Latvija

202 (2)

2

Lietuva

131 (2)

2

Polija

654 (2)

2

Zviedrija

870 (2)

2

Savienība

5 597  (2)

2

KPN

5 597  (2)

2

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
  (PLE/3BCD-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 5 070 | | |
| Vācija | 563 | | |
| Polija | 1 061 | | |
| Zviedrija | 382 | | |
| Savienība | 7 076 | | |
| KPN | 7 076 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Pleuronectes platessa

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

(PLE/3BCD-C)

Dānija

5 070

Vācija

563

Polija

1 061

Zviedrija

382

Savienība

7 076

KPN

7 076

Analītiska KPN

| Suga: | Lasis

  Salmo salar | Zona: | Savienības ūdeņi 22.–31. apakšrajonā
  (SAL/3BCD-F) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 18 885  (1) | | |
| Vācija | 2 101  (1) | | |
| Igaunija | 1 919  (1) | | |
| Somija | 23 548  (1) | | |
| Latvija | 12 012  (1) | | |
| Lietuva | 1 412  (1) | | |
| Polija | 5 729  (1) | | |
| Zviedrija | 25 526  (1) | | |
| Savienība | 91 132  (1) | | |
| KPN | Nepiemēro | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Suga:

Lasis

Salmo salar

Salmo salar

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi 22.–31. apakšrajonā

(SAL/3BCD-F)

Dānija

18 885  (1)

1

Vācija

2 101  (1)

1

Igaunija

1 919  (1)

1

Somija

23 548  (1)

1

Latvija

12 012  (1)

1

Lietuva

1 412  (1)

1

Polija

5 729  (1)

1

Zviedrija

25 526  (1)

1

Savienība

91 132  (1)

1

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Lasis

  Salmo salar | Zona: | Savienības ūdeņi 32. apakšrajonā
  (SAL/3D32.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 1 026  (2) | | |
| Somija | 8 977  (2) | | |
| Savienība | 10 003  (2) | | |
| KPN | Nepiemēro | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Suga:

Lasis

Salmo salar

Salmo salar

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi 32. apakšrajonā

(SAL/3D32.)

Igaunija

1 026  (2)

2

Somija

8 977  (2)

2

Savienība

10 003  (2)

2

KPN

Nepiemēro

Piesardzīga KPN

| Suga: | Brētliņa

  Sprattus sprattus | Zona: | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
  (SPR/3BCD-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 25 875 | | |
| Vācija | 16 393 | | |
| Igaunija | 30 047 | | |
| Somija | 13 545 | | |
| Latvija | 36 289 | | |
| Lietuva | 13 127 | | |
| Polija | 77 012 | | |
| Zviedrija | 50 022 | | |
| Savienība | 262 310 | | |
| KPN | Nepiemēro | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 6. panta 2. punktu. |

Suga:

Suga:

Brētliņa

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

(SPR/3BCD-C)

Dānija

25 875

Vācija

16 393

Igaunija

30 047

Somija

13 545

Latvija

36 289

Lietuva

13 127

Polija

77 012

Zviedrija

50 022

Savienība

262 310

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 6. panta 2. punktu.

---

(1)

1

| (x) | 25. un 26. apakšrajonā no 1. jūlija līdz 31. augustam šo kvotu ir aizliegts zvejot zvejas kuģiem ar traļiem, bugurvadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir 90 mm vai lielāks, ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai rāmju tīkliem, kuru linuma acu izmērs ir 90 mm vai lielāks, ar nostiprinātām āķu jedām, āķu jedām, izņemot dreifējošas āķu jedas, rokas āķu rindas un džiga aprīkojumu.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, minēto aizlieguma laikposmu nepiemēro kuģiem, kuru lielākais kopējais garums ir mazāks par 12 metriem un kuri zvejo vietās, kurās ūdens dziļums ir mazāks par 20 metriem saskaņā ar koordinātām oficiālajā jūras kartē. Minētie kuģi nodrošina, ka to zvejas darbības var pārraudzīt jebkurā brīdī. Šādā nolūkā tie var būt, piemēram, aprīkoti ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu vai līdzvērtīgu elektronisku pārraudzības sistēmu, kuru ir sertificējusi kontroles iestāde, vai izmantot žurnālus papīra formātā kopā ar iedibinātām inspekcijas un uzraudzības procedūrām saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009. Dalībvalstis nosūta Komisijai nozvejas datus reizi nedēļā. |
| --- | --- |

(x)

x

25. un 26. apakšrajonā no 1. jūlija līdz 31. augustam šo kvotu ir aizliegts zvejot zvejas kuģiem ar traļiem, bugurvadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir 90 mm vai lielāks, ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai rāmju tīkliem, kuru linuma acu izmērs ir 90 mm vai lielāks, ar nostiprinātām āķu jedām, āķu jedām, izņemot dreifējošas āķu jedas, rokas āķu rindas un džiga aprīkojumu.

Atkāpjoties no pirmās daļas, minēto aizlieguma laikposmu nepiemēro kuģiem, kuru lielākais kopējais garums ir mazāks par 12 metriem un kuri zvejo vietās, kurās ūdens dziļums ir mazāks par 20 metriem saskaņā ar koordinātām oficiālajā jūras kartē. Minētie kuģi nodrošina, ka to zvejas darbības var pārraudzīt jebkurā brīdī. Šādā nolūkā tie var būt, piemēram, aprīkoti ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu vai līdzvērtīgu elektronisku pārraudzības sistēmu, kuru ir sertificējusi kontroles iestāde, vai izmantot žurnālus papīra formātā kopā ar iedibinātām inspekcijas un uzraudzības procedūrām saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009. Dalībvalstis nosūta Komisijai nozvejas datus reizi nedēļā.

(2)

2

| (x) | No 1. februāra līdz 31. martam šo kvotu ir aizliegts zvejot zvejas kuģiem ar traļiem, bugurvadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir 90 mm vai lielāks, ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai rāmju tīkliem, kuru linuma acu izmērs ir 90 mm vai lielāks, ar nostiprinātām āķu jedām, āķu jedām, izņemot dreifējošas āķu jedas, rokas āķu rindas un džiga aprīkojumu.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, šo aizlieguma laikposmu nepiemēro kuģiem, kuru lielākais kopējais garums ir mazāks par 12 metriem un kuri zvejo vietās, kurās ūdens dziļums ir mazāks par 20 metriem saskaņā ar koordinātām oficiālajā jūras kartē. Minētie kuģi nodrošina, ka to zvejas darbības var pārraudzīt jebkurā brīdī. Šādā nolūkā tie var būt, piemēram, aprīkoti ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu vai līdzvērtīgu elektronisku pārraudzības sistēmu, kuru ir sertificējusi kontroles iestāde, vai izmantot žurnālus papīra formātā kopā ar iedibinātām inspekcijas un uzraudzības procedūrām saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009. Dalībvalstis nosūta Komisijai nozvejas datus reizi nedēļā. |
| --- | --- |

(x)

x

No 1. februāra līdz 31. martam šo kvotu ir aizliegts zvejot zvejas kuģiem ar traļiem, bugurvadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir 90 mm vai lielāks, ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai rāmju tīkliem, kuru linuma acu izmērs ir 90 mm vai lielāks, ar nostiprinātām āķu jedām, āķu jedām, izņemot dreifējošas āķu jedas, rokas āķu rindas un džiga aprīkojumu.

Atkāpjoties no pirmās daļas, šo aizlieguma laikposmu nepiemēro kuģiem, kuru lielākais kopējais garums ir mazāks par 12 metriem un kuri zvejo vietās, kurās ūdens dziļums ir mazāks par 20 metriem saskaņā ar koordinātām oficiālajā jūras kartē. Minētie kuģi nodrošina, ka to zvejas darbības var pārraudzīt jebkurā brīdī. Šādā nolūkā tie var būt, piemēram, aprīkoti ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu vai līdzvērtīgu elektronisku pārraudzības sistēmu, kuru ir sertificējusi kontroles iestāde, vai izmantot žurnālus papīra formātā kopā ar iedibinātām inspekcijas un uzraudzības procedūrām saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009. Dalībvalstis nosūta Komisijai nozvejas datus reizi nedēļā.

(1)  Zivju skaits.

1

(2)  Zivju skaits.

2

---

| 31.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 281/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 281/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1971

(2017. gada 26. oktobris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 57. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, nepieciešams pieņemt noteikumus par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, nepieciešams pieņemt noteikumus par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 26. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Stephen QUEST

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija (KN kods) | Iemesli |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Elektroniska ierīce (tā saucamais “cietvielu disks (SSD)”) ar izmēriem aptuveni 100 × 70 × 7 mm, formas koeficientu 2,5 collas un atmiņas ietilpību 128 GB.
  Tā ir pusvadītāja tipa elektroniska ierīce ar cietvielu arhitektūru, ar zibatmiņu energoneatkarīgu datu uzglabāšanai un dinamisko brīvpiekļuves atmiņu (DRAM).
  Tai ir seriālās uzlabotās tehnoloģijas piesaistes (SATA) saskarne, kas ļauj to integrēt automātiskajā datu apstrādes iekārtā un izmantot par ārēju datu uzglabāšanas ierīci.
  (Skat. attēlu) (*1) | 8471 70 98 | Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, 84. sadaļas 5(C). piezīmi un KN kodu 8471 un 8471 70 un 8471 70 98 formulējumu.
  Tās objektīvās pazīmes, piemēram, SATA saskarne, lielums un formas koeficients ir raksturīgi tādām ierīcēm, ko galvenokārt izmanto automātiskā datu apstrādes iekārtā, tā ir tieši savienojama ar centrālo procesoru, un tā ir spējīga saņemt vai nodot datus tādā formātā, ko sistēma var izmantot. Tādēļ klasificēšana pozīcijā 8523 pie cietvielu energoneatkarīgām datu uzglabāšanas ierīcēm nav iespējama.
  Tādējādi ierīce ir klasificējama ar KN kodu 8471 70 98 pie citādiem automātisko datu apstrādes iekārtu atmiņas blokiem. |

Preču apraksts

Klasifikācija (KN kods)

Iemesli

(1)

(2)

(3)

Elektroniska ierīce (tā saucamais “cietvielu disks (SSD)”) ar izmēriem aptuveni 100 × 70 × 7 mm, formas koeficientu 2,5 collas un atmiņas ietilpību 128 GB.

Tā ir pusvadītāja tipa elektroniska ierīce ar cietvielu arhitektūru, ar zibatmiņu energoneatkarīgu datu uzglabāšanai un dinamisko brīvpiekļuves atmiņu (DRAM).

Tai ir seriālās uzlabotās tehnoloģijas piesaistes (SATA) saskarne, kas ļauj to integrēt automātiskajā datu apstrādes iekārtā un izmantot par ārēju datu uzglabāšanas ierīci.

(Skat. attēlu) (*1)

8471 70 98

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, 84. sadaļas 5(C). piezīmi un KN kodu 8471 un 8471 70 un 8471 70 98 formulējumu.

Tās objektīvās pazīmes, piemēram, SATA saskarne, lielums un formas koeficients ir raksturīgi tādām ierīcēm, ko galvenokārt izmanto automātiskā datu apstrādes iekārtā, tā ir tieši savienojama ar centrālo procesoru, un tā ir spējīga saņemt vai nodot datus tādā formātā, ko sistēma var izmantot. Tādēļ klasificēšana pozīcijā 8523 pie cietvielu energoneatkarīgām datu uzglabāšanas ierīcēm nav iespējama.

Tādējādi ierīce ir klasificējama ar KN kodu 8471 70 98 pie citādiem automātisko datu apstrādes iekārtu atmiņas blokiem.

Image 1

---

(*1)  Attēls pievienots tikai informācijai.

---

| 31.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 281/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 281/14

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/1972

(2017. gada 30. oktobris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001 I un III pielikumu groza attiecībā uz briežu dzimtas dzīvnieku hroniskās novājēšanas slimības uzraudzības programmu Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā un Zviedrijā un atceļ Komisijas Lēmumu 2007/182/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 23. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzēti transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilakses, kontroles un apkarošanas noteikumi attiecībā uz liellopiem, aitām un kazām. Regula attiecas uz dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un konkrētos īpašos gadījumos arī uz to eksportu. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzēti transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilakses, kontroles un apkarošanas noteikumi attiecībā uz liellopiem, aitām un kazām. Regula attiecas uz dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un konkrētos īpašos gadījumos arī uz to eksportu.

| (2) | Hroniskā novājēšanas slimība (HNS) ir TSE, ar ko slimo briežu dzimtas dzīvnieki un kas ir izplatīta Ziemeļamerikā. Savienības teritorijā par HNS pagaidām nav ziņots; tomēr 2016. gada aprīlī tās klātbūtne pirmoreiz konstatēta ziemeļbriedim Norvēģijā. Norvēģija pēc tam pastiprināja briežu dzimtas dzīvnieku HNS uzraudzības programmu un konstatēja vairākus citus HNS gadījumus ziemeļbriežiem un alnim. |
| --- | --- |

(2)

Hroniskā novājēšanas slimība (HNS) ir TSE, ar ko slimo briežu dzimtas dzīvnieki un kas ir izplatīta Ziemeļamerikā. Savienības teritorijā par HNS pagaidām nav ziņots; tomēr 2016. gada aprīlī tās klātbūtne pirmoreiz konstatēta ziemeļbriedim Norvēģijā. Norvēģija pēc tam pastiprināja briežu dzimtas dzīvnieku HNS uzraudzības programmu un konstatēja vairākus citus HNS gadījumus ziemeļbriežiem un alnim.

| (3) | 2016. gada 2. decembrī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) pieņēma zinātnisku atzinumu par briežu dzimtas dzīvnieku hronisko novājēšanas slimību (“EFSA atzinums”) (2). EFSA atzinums sniedz ieteikumus, kā īstenot trīs gadus ilgu briežu dzimtas dzīvnieku HNS uzraudzības programmu Igaunijā, Islandē, Latvijā, Lietuvā, Norvēģijā, Polijā, Somijā un Zviedrijā, kas ir Savienības un EEZ valstis ar ziemeļbriežu un/vai aļņu populāciju. EFSA atzinumā uzsvērts, ka šādas trīs gadus ilgas HNS uzraudzības programmas mērķis ir novērtēt HNS prevalenci un ģeogrāfisko izplatību, apstiprinot vai izslēdzot HNS klātbūtni valstīs, kurās slimība nekad nav konstatēta, un valstīs, kurās HNS ir konstatēta (līdz šim tikai Norvēģijā). |
| --- | --- |

(3)

2016. gada 2. decembrī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) pieņēma zinātnisku atzinumu par briežu dzimtas dzīvnieku hronisko novājēšanas slimību (“EFSA atzinums”) (2). EFSA atzinums sniedz ieteikumus, kā īstenot trīs gadus ilgu briežu dzimtas dzīvnieku HNS uzraudzības programmu Igaunijā, Islandē, Latvijā, Lietuvā, Norvēģijā, Polijā, Somijā un Zviedrijā, kas ir Savienības un EEZ valstis ar ziemeļbriežu un/vai aļņu populāciju. EFSA atzinumā uzsvērts, ka šādas trīs gadus ilgas HNS uzraudzības programmas mērķis ir novērtēt HNS prevalenci un ģeogrāfisko izplatību, apstiprinot vai izslēdzot HNS klātbūtni valstīs, kurās slimība nekad nav konstatēta, un valstīs, kurās HNS ir konstatēta (līdz šim tikai Norvēģijā).

| (4) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 6. panta 1. punktā paredzēts, ka katrai dalībvalstij, saskaņā ar minētās regulas III pielikumu, ir jāveic ikgadēja TSE uzraudzības programma, kuras pamatā ir aktīvā un pasīvā uzraudzība. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 6. panta 1. punktā paredzēts, ka katrai dalībvalstij, saskaņā ar minētās regulas III pielikumu, ir jāveic ikgadēja TSE uzraudzības programma, kuras pamatā ir aktīvā un pasīvā uzraudzība.

| (5) | Tādēļ, pamatojoties uz EFSA atzinumā sniegtajiem ieteikumiem, Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikuma A nodaļā būtu jāiekļauj prasības attiecībā uz trīs gadus ilgu HNS uzraudzības programmu Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā un Zviedrijā. Šīs prasības būtu jāuzskata par minimālajām prasībām, kas attiecīgajām dalībvalstīm jāievēro. Tomēr šīs dalībvalstis savas HNS uzraudzības programmas var precizēt, pielāgojot tās konkrētajai situācijai. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ, pamatojoties uz EFSA atzinumā sniegtajiem ieteikumiem, Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikuma A nodaļā būtu jāiekļauj prasības attiecībā uz trīs gadus ilgu HNS uzraudzības programmu Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā un Zviedrijā. Šīs prasības būtu jāuzskata par minimālajām prasībām, kas attiecīgajām dalībvalstīm jāievēro. Tomēr šīs dalībvalstis savas HNS uzraudzības programmas var precizēt, pielāgojot tās konkrētajai situācijai.

| (6) | Turklāt III pielikuma A nodaļas III daļā būtu jāprecizē laboratorijas protokoli un pārbaužu metodes, kas jāizmanto attiecībā uz HNS uzraudzības programmu, kā arī pasākumi, kas jāveic pēc HNS pārbaudēm. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt III pielikuma A nodaļas III daļā būtu jāprecizē laboratorijas protokoli un pārbaužu metodes, kas jāizmanto attiecībā uz HNS uzraudzības programmu, kā arī pasākumi, kas jāveic pēc HNS pārbaudēm.

| (7) | Saskaņā ar EFSA atzinumā paustajiem ieteikumiem trīs gadus ilgajai HNS uzraudzības programmai vajadzētu būt vērstai uz, no vienas puses, saimniecībā audzētiem un nebrīvē turētiem briežu dzimtas dzīvniekiem, un, no otras puses, savvaļas un daļēji pieradinātiem briežu dzimtas dzīvniekiem. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, Regulas (EK) Nr. 999/2001 I pielikumā būtu jāiekļauj definīcijas “saimniecībā audzēti un nebrīvē turēti briežu dzimtas dzīvnieki”, “savvaļas briežu dzimtas dzīvnieki” un “daļēji pieradināti briežu dzimtas dzīvnieki”. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar EFSA atzinumā paustajiem ieteikumiem trīs gadus ilgajai HNS uzraudzības programmai vajadzētu būt vērstai uz, no vienas puses, saimniecībā audzētiem un nebrīvē turētiem briežu dzimtas dzīvniekiem, un, no otras puses, savvaļas un daļēji pieradinātiem briežu dzimtas dzīvniekiem. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, Regulas (EK) Nr. 999/2001 I pielikumā būtu jāiekļauj definīcijas “saimniecībā audzēti un nebrīvē turēti briežu dzimtas dzīvnieki”, “savvaļas briežu dzimtas dzīvnieki” un “daļēji pieradināti briežu dzimtas dzīvnieki”.

| (8) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 6. panta 4. punktā paredzēts, ka dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai ikgadējs ziņojums par TSE uzraudzības pasākumiem. Minētās regulas III pielikuma B nodaļas I daļas A apakšnodaļā ir noteikts, kāda informācija dalībvalstīm ikgadējā ziņojumā ir jāiekļauj, regulāri iesniedzot datus ES TSE datubāzē un/vai iekļaujot tos ikgadējā ziņojumā. Minētās nodaļas II daļā paredzēts, ka EFSA analizē dalībvalstu ikgadējā ziņojumā iekļauto informāciju un publicē ikgadēju ziņojumu par TSE tendencēm un avotiem Savienībā. Lai nodrošinātu, ka attiecīgās dalībvalstis ES TSE datubāzē iesniedz trīs gadus ilgajā HNS uzraudzības programmā iegūtos datus, ko tādējādi varētu iekļaut un analizēt ES ikgadējā kopsavilkuma ziņojumā par TSE uzraudzības pasākumiem, kuru saskaņā ar III pielikuma B nodaļas II daļu sagatavo EFSA, minētās nodaļas I daļas A apakšnodaļā būtu jāiekļauj prasības attiecībā uz ziņojumiem, kuri aptver minēto uzraudzības programmu. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 6. panta 4. punktā paredzēts, ka dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai ikgadējs ziņojums par TSE uzraudzības pasākumiem. Minētās regulas III pielikuma B nodaļas I daļas A apakšnodaļā ir noteikts, kāda informācija dalībvalstīm ikgadējā ziņojumā ir jāiekļauj, regulāri iesniedzot datus ES TSE datubāzē un/vai iekļaujot tos ikgadējā ziņojumā. Minētās nodaļas II daļā paredzēts, ka EFSA analizē dalībvalstu ikgadējā ziņojumā iekļauto informāciju un publicē ikgadēju ziņojumu par TSE tendencēm un avotiem Savienībā. Lai nodrošinātu, ka attiecīgās dalībvalstis ES TSE datubāzē iesniedz trīs gadus ilgajā HNS uzraudzības programmā iegūtos datus, ko tādējādi varētu iekļaut un analizēt ES ikgadējā kopsavilkuma ziņojumā par TSE uzraudzības pasākumiem, kuru saskaņā ar III pielikuma B nodaļas II daļu sagatavo EFSA, minētās nodaļas I daļas A apakšnodaļā būtu jāiekļauj prasības attiecībā uz ziņojumiem, kuri aptver minēto uzraudzības programmu.

| (9) | Komisijas Lēmumā 2007/182/EK (3) paredzētas prasības attiecībā uz briežu dzimtas dzīvnieku HNS apsekojumu, kas veikts laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam. Šis apsekojums ir pabeigts, tāpēc, lai attiecībā uz HNS uzraudzību izvairītos no atšķirībām definīcijās, kas noteiktas minētā lēmuma I pielikumā un šajā regulā, Lēmums 2007/182/EK būtu jāatceļ. Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Komisijas Lēmumā 2007/182/EK (3) paredzētas prasības attiecībā uz briežu dzimtas dzīvnieku HNS apsekojumu, kas veikts laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam. Šis apsekojums ir pabeigts, tāpēc, lai attiecībā uz HNS uzraudzību izvairītos no atšķirībām definīcijās, kas noteiktas minētā lēmuma I pielikumā un šajā regulā, Lēmums 2007/182/EK būtu jāatceļ. Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 999/2001 I un III pielikumu groza saskaņā ar šās regulas pielikumu.

2. pants

Lēmumu 2007/182/EK atceļ.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.

1

(2)  
  Scientific Opinion on Chronic wasting disease (CWD) in cervids, The EFSA Journal (2017); 15(1):46.

2

Scientific Opinion on Chronic wasting disease (CWD) in cervids

The EFSA Journal

(3)  Komisijas 2007. gada 19. marta Lēmums 2007/182/EK par apsekojumu saistībā ar briežu dzimtas dzīvnieku hronisko novājēšanas slimību (OV L 84, 24.3.2007., 37. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 999/2001 I un III pielikumu groza šādi:

| 1) | I pielikuma 2. punktu papildina ar šādām rindām:






  “o) | “saimniecībā audzēti un nebrīvē turēti briežu dzimtas dzīvnieki” ir Cervidae dzimtas dzīvnieki, kurus cilvēki tur norobežotā teritorijā; |
| --- | --- | --- |

1)

I pielikuma 2. punktu papildina ar šādām rindām:

“o)

“saimniecībā audzēti un nebrīvē turēti briežu dzimtas dzīvnieki” ir Cervidae dzimtas dzīvnieki, kurus cilvēki tur norobežotā teritorijā;

| p) | “savvaļas briežu dzimtas dzīvnieki” ir Cervidae dzimtas dzīvnieki, kurus netur cilvēki; |
| --- | --- |

p)

“savvaļas briežu dzimtas dzīvnieki” ir Cervidae dzimtas dzīvnieki, kurus netur cilvēki;

| q) | “daļēji pieradināti briežu dzimtas dzīvnieki” ir Cervidae dzimtas dzīvnieki, kurus tur cilvēki teritorijā, kas nav norobežota.”; |
| --- | --- |

q)

“daļēji pieradināti briežu dzimtas dzīvnieki” ir Cervidae dzimtas dzīvnieki, kurus tur cilvēki teritorijā, kas nav norobežota.”;

| 2) | III pielikumu groza šādi:






  a) | A nodaļas III daļu aizstāj ar šādu:
  “III.   BRIEŽU DZIMTAS DZĪVNIEKU UZRAUDZĪBA
  A.   Trīs gadus ilga hroniskās novājēšanas slimības (HNS) uzraudzības programma

  1.   Vispārīgi norādījumi








  1.1. | Dalībvalstis, kurās ir savvaļas un/vai saimniecībā audzētu un/vai daļēji pieradinātu aļņu un/vai ziemeļbriežu populācijas (Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija), trīs gadus, no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, īsteno briežu dzimtas dzīvnieku HNS uzraudzības programmu. Šīs uzraudzības programmas izpildei vajadzīgos TSE testus veic no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, taču paraugu vākšanu uzraudzības programmas vajadzībām var sākt 2017. gadā. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

III pielikumu groza šādi:

a)

A nodaļas III daļu aizstāj ar šādu:

“III.   BRIEŽU DZIMTAS DZĪVNIEKU UZRAUDZĪBA

A.   Trīs gadus ilga hroniskās novājēšanas slimības (HNS) uzraudzības programma

1.   Vispārīgi norādījumi

1.1.

| 1.2. | Trīs gadus ilgā HNS uzraudzības programma aptver šādas briežu dzimtas dzīvnieku sugas:






  — | Eirāzijas tundras ziemeļbriedis (Rangifer tarandus tarandus), |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

Eirāzijas tundras ziemeļbriedis (Rangifer tarandus tarandus),

| — | Somijas meža ziemeļbriedis (Rangifer tarandus fennicus), |
| --- | --- |

—

Somijas meža ziemeļbriedis (Rangifer tarandus fennicus),

| — | alnis (Alces alces), |
| --- | --- |

—

alnis (Alces alces),

| — | stirna (Capreolus capreolus), |
| --- | --- |

—

stirna (Capreolus capreolus),

| — | baltastes briedis (Odocoileus virginianus), |
| --- | --- |

—

baltastes briedis (Odocoileus virginianus),

| — | staltbriedis (Cervus elaphus). |
| --- | --- |

—

staltbriedis (Cervus elaphus).

| 1.3. | Atkāpjoties no 1.2. punkta, dalībvalsts, pamatojoties uz dokumentētu riska novērtējumu, kas iesniegts Eiropas Komisijai, trīs gadus ilgajai HNS uzraudzības programmai var atlasīt minētajā punktā uzskaitīto sugu apakšgrupu. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Paraugu ņemšanas modelis

| 2.1. | Aptverot visas teritorijas, kurās ir briežu dzimtas dzīvnieku populācijas, 1.1. punktā minētās dalībvalstis identificē primārās paraugu ņemšanas vienības (PPV), izmantojot vismaz šādus elementus:






  a) | attiecībā uz saimniecībā audzētiem un nebrīvē turētiem briežu dzimtas dzīvniekiem par PPV uzskata katru saimniecību un katru telpu, kurā briežu dzimtas dzīvnieki tiek turēti norobežotā teritorijā; |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

attiecībā uz saimniecībā audzētiem un nebrīvē turētiem briežu dzimtas dzīvniekiem par PPV uzskata katru saimniecību un katru telpu, kurā briežu dzimtas dzīvnieki tiek turēti norobežotā teritorijā;

| b) | attiecībā uz savvaļas un daļēji pieradinātiem briežu dzimtas dzīvniekiem PPV nosaka ģeogrāfiski, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:






  i) | apgabali, kuros uzraudzības programmas aptvertās sugas savvaļas un daļēji pieradinātie dzīvnieki pulcējas vismaz noteiktā gada periodā; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz savvaļas un daļēji pieradinātiem briežu dzimtas dzīvniekiem PPV nosaka ģeogrāfiski, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

i)

apgabali, kuros uzraudzības programmas aptvertās sugas savvaļas un daļēji pieradinātie dzīvnieki pulcējas vismaz noteiktā gada periodā;

| ii) | ja sugas dzīvnieki nepulcējas, – apgabali, kurus norobežo dabiskas vai mākslīgas barjeras un kuros ir uzraudzības programmas aptverto sugu dzīvnieki; |
| --- | --- |

ii)

ja sugas dzīvnieki nepulcējas, – apgabali, kurus norobežo dabiskas vai mākslīgas barjeras un kuros ir uzraudzības programmas aptverto sugu dzīvnieki;

| iii) | apgabali, kuros uzraudzības programmas aptverto sugu dzīvnieki tiek medīti, un apgabali, kuri saistīti ar citām attiecīgām darbībām, kas attiecas uz uzraudzības programmas aptverto sugu dzīvniekiem. |
| --- | --- |

iii)

apgabali, kuros uzraudzības programmas aptverto sugu dzīvnieki tiek medīti, un apgabali, kuri saistīti ar citām attiecīgām darbībām, kas attiecas uz uzraudzības programmas aptverto sugu dzīvniekiem.

| 2.2. | TSE testēšanai 1.1. punktā minētās dalībvalstis atlasa saimniecībā audzētus, nebrīvē turētus, savvaļas un daļēji pieradinātus briežu dzimtas dzīvniekus, izmantojot šādu paraugu ņemšanas pieeju divos posmos:






  a) | pirmajā posmā minētās dalībvalstis:






  i) | attiecībā uz saimniecībā audzētiem un nebrīvē turētiem briežu dzimtas dzīvniekiem:






  — | nejaušas izlases veidā, nodrošinot ģeogrāfisko reprezentativitāti un attiecīgā gadījumā ņemot vērā attiecīgos riska faktorus, kuri identificēti dokumentētā riska novērtējumā, ko veikusi dalībvalsts, atlasa 100 PPV, kuras jāaptver trīs gadus ilgās uzraudzības programmas laikā, vai |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.2.

a)

pirmajā posmā minētās dalībvalstis:

i)

attiecībā uz saimniecībā audzētiem un nebrīvē turētiem briežu dzimtas dzīvniekiem:

—

nejaušas izlases veidā, nodrošinot ģeogrāfisko reprezentativitāti un attiecīgā gadījumā ņemot vērā attiecīgos riska faktorus, kuri identificēti dokumentētā riska novērtējumā, ko veikusi dalībvalsts, atlasa 100 PPV, kuras jāaptver trīs gadus ilgās uzraudzības programmas laikā, vai

| — | ja dalībvalsts nav varējusi identificēt 100 PPV attiecībā uz saimniecībā audzētiem un nebrīvē turētiem briežu dzimtas dzīvniekiem, atlasa visas identificētās PPV; |
| --- | --- |

—

ja dalībvalsts nav varējusi identificēt 100 PPV attiecībā uz saimniecībā audzētiem un nebrīvē turētiem briežu dzimtas dzīvniekiem, atlasa visas identificētās PPV;

| ii) | attiecībā uz savvaļas un daļēji pieradinātiem briežu dzimtas dzīvniekiem:






  — | nejaušas izlases veidā, nodrošinot ģeogrāfisko reprezentativitāti un attiecīgā gadījumā ņemot vērā attiecīgos riska faktorus, kuri identificēti dokumentētā riska novērtējumā, ko veikusi dalībvalsts, atlasa 100 PPV, kuras jāaptver trīs gadus ilgās uzraudzības programmas laikā, vai |
| --- | --- | --- |

ii)

attiecībā uz savvaļas un daļēji pieradinātiem briežu dzimtas dzīvniekiem:

—

nejaušas izlases veidā, nodrošinot ģeogrāfisko reprezentativitāti un attiecīgā gadījumā ņemot vērā attiecīgos riska faktorus, kuri identificēti dokumentētā riska novērtējumā, ko veikusi dalībvalsts, atlasa 100 PPV, kuras jāaptver trīs gadus ilgās uzraudzības programmas laikā, vai

| — | ja dalībvalsts nav varējusi identificēt 100 PPV attiecībā uz savvaļas un daļēji pieradinātiem briežu dzimtas dzīvniekiem, atlasa visas identificētās PPV; |
| --- | --- |

—

ja dalībvalsts nav varējusi identificēt 100 PPV attiecībā uz savvaļas un daļēji pieradinātiem briežu dzimtas dzīvniekiem, atlasa visas identificētās PPV;

| b) | otrajā posmā:






  i) | attiecībā uz saimniecībā audzētiem un nebrīvē turētiem briežu dzimtas dzīvniekiem:






  — | dalībvalsts pēc 100 PPV atlases katrā atlasītajā PPV trīs gadus ilgajā periodā ņem paraugus no visiem dzīvniekiem, kuri pieder pie 2.4. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajām mērķgrupām, līdz ir sasniegts paredzētais 30 testēto dzīvnieku skaits uz PPV. Ja turpretī sakarā ar briežu dzimtas dzīvnieku populācijas ierobežoto apjomu noteikta PPV trīs gadu laikā nevar sasniegt paredzēto 30 testēto dzīvnieku skaitu, pie 2.4. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajām mērķgrupām piederošo dzīvnieku paraugu ņemšanu var turpināt lielākā PPV pat pēc tam, kad sasniegts paredzētais 30 testēto dzīvnieku skaits, ar mērķi sasniegt kopskaitā līdz 3 000 saimniecībā audzētu un nebrīvē turētu briežu dzimtas dzīvnieku, kas, ja iespējams, trīs gadus ilgās uzraudzības programmas laikā ir testēti valsts līmenī, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

otrajā posmā:

i)

attiecībā uz saimniecībā audzētiem un nebrīvē turētiem briežu dzimtas dzīvniekiem:

—

dalībvalsts pēc 100 PPV atlases katrā atlasītajā PPV trīs gadus ilgajā periodā ņem paraugus no visiem dzīvniekiem, kuri pieder pie 2.4. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajām mērķgrupām, līdz ir sasniegts paredzētais 30 testēto dzīvnieku skaits uz PPV. Ja turpretī sakarā ar briežu dzimtas dzīvnieku populācijas ierobežoto apjomu noteikta PPV trīs gadu laikā nevar sasniegt paredzēto 30 testēto dzīvnieku skaitu, pie 2.4. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajām mērķgrupām piederošo dzīvnieku paraugu ņemšanu var turpināt lielākā PPV pat pēc tam, kad sasniegts paredzētais 30 testēto dzīvnieku skaits, ar mērķi sasniegt kopskaitā līdz 3 000 saimniecībā audzētu un nebrīvē turētu briežu dzimtas dzīvnieku, kas, ja iespējams, trīs gadus ilgās uzraudzības programmas laikā ir testēti valsts līmenī,

| — | dalībvalsts, kas identificējusi mazāk nekā 100 PPV, katrā PPV trīs gadus ilgajā periodā ņem paraugus no visiem dzīvniekiem, kuri pieder pie 2.4. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajām mērķgrupām, ar mērķi sasniegt kopskaitā līdz 3 000 saimniecībā audzētu un nebrīvē turētu briežu dzimtas dzīvnieku, kas, ja iespējams, trīs gadus ilgās uzraudzības programmas laikā ir testēti valsts līmenī; |
| --- | --- |

—

dalībvalsts, kas identificējusi mazāk nekā 100 PPV, katrā PPV trīs gadus ilgajā periodā ņem paraugus no visiem dzīvniekiem, kuri pieder pie 2.4. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajām mērķgrupām, ar mērķi sasniegt kopskaitā līdz 3 000 saimniecībā audzētu un nebrīvē turētu briežu dzimtas dzīvnieku, kas, ja iespējams, trīs gadus ilgās uzraudzības programmas laikā ir testēti valsts līmenī;

| ii) | attiecībā uz savvaļas un daļēji pieradinātiem briežu dzimtas dzīvniekiem:






  — | dalībvalsts pēc 100 PPV atlases katrā atlasītajā PPV trīs gadus ilgajā periodā ņem paraugus no visiem dzīvniekiem, kuri pieder pie 2.4. punkta b) apakšpunktā uzskaitītajām mērķgrupām, līdz ir sasniegts paredzētais 30 testēto dzīvnieku skaits uz PPV, ar mērķi sasniegt kopskaitā līdz 3 000 savvaļas un daļēji pieradinātu briežu dzimtas dzīvnieku, kas trīs gadus ilgās uzraudzības programmas laikā ir testēti valsts līmenī, |
| --- | --- | --- |

ii)

attiecībā uz savvaļas un daļēji pieradinātiem briežu dzimtas dzīvniekiem:

—

dalībvalsts pēc 100 PPV atlases katrā atlasītajā PPV trīs gadus ilgajā periodā ņem paraugus no visiem dzīvniekiem, kuri pieder pie 2.4. punkta b) apakšpunktā uzskaitītajām mērķgrupām, līdz ir sasniegts paredzētais 30 testēto dzīvnieku skaits uz PPV, ar mērķi sasniegt kopskaitā līdz 3 000 savvaļas un daļēji pieradinātu briežu dzimtas dzīvnieku, kas trīs gadus ilgās uzraudzības programmas laikā ir testēti valsts līmenī,

| — | dalībvalsts, kas identificējusi mazāk nekā 100 PPV, katrā PPV trīs gadus ilgajā periodā ņem paraugus no visiem dzīvniekiem, kuri pieder pie 2.4. punkta b) apakšpunktā uzskaitītajām mērķgrupām, ar mērķi sasniegt kopskaitā 3 000 savvaļas un daļēji pieradinātu briežu dzimtas dzīvnieku, kas trīs gadus ilgās uzraudzības programmas laikā ir testēti valsts līmenī. |
| --- | --- |

—

dalībvalsts, kas identificējusi mazāk nekā 100 PPV, katrā PPV trīs gadus ilgajā periodā ņem paraugus no visiem dzīvniekiem, kuri pieder pie 2.4. punkta b) apakšpunktā uzskaitītajām mērķgrupām, ar mērķi sasniegt kopskaitā 3 000 savvaļas un daļēji pieradinātu briežu dzimtas dzīvnieku, kas trīs gadus ilgās uzraudzības programmas laikā ir testēti valsts līmenī.

| 2.3. | Visiem atlasītajiem briežu dzimtas dzīvniekiem jābūt vecākiem par 12 mēnešiem. Vecumu nosaka pēc zobu stāvokļa, redzamām brieduma pazīmēm vai jebkuras citas ticamas informācijas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Briežu dzimtas dzīvniekus jāatlasa no šādām mērķgrupām:






  a) | attiecībā uz saimniecībā audzētiem un nebrīvē turētiem briežu dzimtas dzīvniekiem:






  i) | krituši/izbrāķēti saimniecībā audzēti vai nebrīvē turēti briežu dzimtas dzīvnieki, kas definēti kā saimniecībā vai nebrīvē turēti briežu dzimtas dzīvnieki, kuri atrasti miruši norobežotajā teritorijā, kur tie turēti, kuri miruši transportēšanas laikā vai kautuvē, kā arī veselības/vecuma dēļ nokauti saimniecībā audzēti vai nebrīvē turēti briežu dzimtas dzīvnieki; |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.

a)

attiecībā uz saimniecībā audzētiem un nebrīvē turētiem briežu dzimtas dzīvniekiem:

i)

krituši/izbrāķēti saimniecībā audzēti vai nebrīvē turēti briežu dzimtas dzīvnieki, kas definēti kā saimniecībā vai nebrīvē turēti briežu dzimtas dzīvnieki, kuri atrasti miruši norobežotajā teritorijā, kur tie turēti, kuri miruši transportēšanas laikā vai kautuvē, kā arī veselības/vecuma dēļ nokauti saimniecībā audzēti vai nebrīvē turēti briežu dzimtas dzīvnieki;

| ii) | klīniski slimi saimniecībā audzēti vai nebrīvē turēti briežu dzimtas dzīvnieki, kas definēti kā saimniecībā audzēti vai nebrīvē turēti briežu dzimtas dzīvnieki, kuriem ir anomālas uzvedības pazīmes un/vai motoriski traucējumi un/vai kopumā slikts veselības stāvoklis; |
| --- | --- |

ii)

klīniski slimi saimniecībā audzēti vai nebrīvē turēti briežu dzimtas dzīvnieki, kas definēti kā saimniecībā audzēti vai nebrīvē turēti briežu dzimtas dzīvnieki, kuriem ir anomālas uzvedības pazīmes un/vai motoriski traucējumi un/vai kopumā slikts veselības stāvoklis;

| iii) | nokauti saimniecībā audzēti briežu dzimtas dzīvnieki, kas atzīti par nederīgiem lietošanai pārtikā; |
| --- | --- |

iii)

nokauti saimniecībā audzēti briežu dzimtas dzīvnieki, kas atzīti par nederīgiem lietošanai pārtikā;

| iv) | nokauti saimniecībā audzēti briežu dzimtas dzīvnieki, kas atzīti par derīgiem lietošanai pārtikā, ja dalībvalsts identificē mazāk nekā 3 000 saimniecībā audzētu un nebrīvē turētu briežu dzimtas dzīvnieku no grupām, kas minētas i), ii) un iii) apakšpunktā; |
| --- | --- |

iv)

nokauti saimniecībā audzēti briežu dzimtas dzīvnieki, kas atzīti par derīgiem lietošanai pārtikā, ja dalībvalsts identificē mazāk nekā 3 000 saimniecībā audzētu un nebrīvē turētu briežu dzimtas dzīvnieku no grupām, kas minētas i), ii) un iii) apakšpunktā;

| b) | attiecībā uz savvaļas un daļēji pieradinātiem briežu dzimtas dzīvniekiem:






  i) | krituši/izbrāķēti savvaļas vai daļēji pieradināti briežu dzimtas dzīvnieki, kas definēti kā savvaļā atrasti miruši briežu dzimtas dzīvnieki, kā arī veselības/vecuma dēļ miruši vai nokauti daļēji pieradināti briežu dzimtas dzīvnieki; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz savvaļas un daļēji pieradinātiem briežu dzimtas dzīvniekiem:

i)

krituši/izbrāķēti savvaļas vai daļēji pieradināti briežu dzimtas dzīvnieki, kas definēti kā savvaļā atrasti miruši briežu dzimtas dzīvnieki, kā arī veselības/vecuma dēļ miruši vai nokauti daļēji pieradināti briežu dzimtas dzīvnieki;

| ii) | satiksmes negadījumā vai plēsēja uzbrukumā ievainoti vai nonāvēti briežu dzimtas dzīvnieki, kas definēti kā savvaļas vai daļēji pieradināti briežu dzimtas dzīvnieki, kurus notriecis autoceļu vai dzelzceļa transportlīdzeklis vai kuriem uzbrucis plēsējs; |
| --- | --- |

ii)

satiksmes negadījumā vai plēsēja uzbrukumā ievainoti vai nonāvēti briežu dzimtas dzīvnieki, kas definēti kā savvaļas vai daļēji pieradināti briežu dzimtas dzīvnieki, kurus notriecis autoceļu vai dzelzceļa transportlīdzeklis vai kuriem uzbrucis plēsējs;

| iii) | savvaļas un daļēji pieradināti klīniski slimi briežu dzimtas dzīvnieki, kas definēti kā savvaļas un daļēji pieradināti briežu dzimtas dzīvnieki, kuriem novērotas anomālas uzvedības pazīmes un/vai motoriski traucējumi un/vai kopumā slikts veselības stāvoklis; |
| --- | --- |

iii)

savvaļas un daļēji pieradināti klīniski slimi briežu dzimtas dzīvnieki, kas definēti kā savvaļas un daļēji pieradināti briežu dzimtas dzīvnieki, kuriem novērotas anomālas uzvedības pazīmes un/vai motoriski traucējumi un/vai kopumā slikts veselības stāvoklis;

| iv) | nomedīti savvaļas briežu dzimtas dzīvnieki un nokauti daļēji pieradināti briežu dzimtas dzīvnieki, kas atzīti par nederīgiem lietošanai pārtikā; |
| --- | --- |

iv)

nomedīti savvaļas briežu dzimtas dzīvnieki un nokauti daļēji pieradināti briežu dzimtas dzīvnieki, kas atzīti par nederīgiem lietošanai pārtikā;

| v) | nomedīti savvaļas medījamie briežu dzimtas dzīvnieki un nokauti daļēji pieradināti briežu dzimtas dzīvnieki, kas atzīti par derīgiem lietošanai pārtikā, ja dalībvalsts identificē mazāk nekā 3 000 savvaļas un daļēji pieradinātu briežu dzimtas dzīvnieku no grupām, kas minētas i), ii), iii) un iv) apakšpunktā. |
| --- | --- |

v)

nomedīti savvaļas medījamie briežu dzimtas dzīvnieki un nokauti daļēji pieradināti briežu dzimtas dzīvnieki, kas atzīti par derīgiem lietošanai pārtikā, ja dalībvalsts identificē mazāk nekā 3 000 savvaļas un daļēji pieradinātu briežu dzimtas dzīvnieku no grupām, kas minētas i), ii), iii) un iv) apakšpunktā.

| 2.5. | Konstatējot pozitīvu TSE rezultātu briežu dzimtas dzīvniekam, zonā, kur pozitīvais TSE gadījums konstatēts, no briežu dzimtas dzīvniekiem ievākto paraugu skaits jāpalielina, pamatojoties uz attiecīgās dalībvalsts veikto novērtējumu. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Paraugu ņemšana un laboratoriskie testi

| 3.1. | Katram saskaņā ar 2. punktu atlasītajam briežu dzimtas dzīvniekam ievāc obex paraugu un veic testu TSE noteikšanai.
  Turklāt, ja iespējams, ievāc paraugu vienam no turpmāk minētajiem audiem šādā prioritārā secībā:






  a) | aizrīkles limfmezgli; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Turklāt, ja iespējams, ievāc paraugu vienam no turpmāk minētajiem audiem šādā prioritārā secībā:

a)

aizrīkles limfmezgli;

| b) | mandeles; |
| --- | --- |

b)

mandeles;

| c) | citi galvas limfmezgli. |
| --- | --- |

c)

citi galvas limfmezgli.

Ātrās noteikšanas testiem obex hemisekciju iesniedz atdzesētā vai sasaldētā veidā. Hemisekcijas atlikumu fiksē. Pēc ievākšanas limfmezglus un mandeles fiksē.

Kamēr nav saņemts negatīvs rezultāts, daļa svaigu audu no katra parauga jāsaglabā sasaldēta, gadījumam, ja būs vajadzīgs biotests.

| 3.2. | Kamēr ES TSE references laboratorija nav publicējusi pamatnostādnes par TSE testēšanu briežu dzimtas dzīvniekiem, HNS uzraudzības programmas vajadzībām izmanto šādu laboratorijas metodi:






  a) | ātrās noteikšanas testi:
  ātrās noteikšanas testi, kas minēti X pielikuma C nodaļas 4. punktā un ko izmanto TSE noteikšanai liellopu vai mazo atgremotāju obex, tiek uzskatīti par piemērotiem TSE noteikšanai briežu dzimtas dzīvnieku obex. Ātrās noteikšanas testi, kas minēti X pielikuma C nodaļas 4. punktā un ko izmanto TSE noteikšanai liellopu vai mazo atgremotāju limfmezglos, tiek uzskatīti par piemērotiem TSE noteikšanai briežu dzimtas dzīvnieku limfmezglos. Skrīninga vajadzībām dalībvalstis var izmantot arī imūnhistoķīmiju, bet ir jāveic kvalifikācijas pārbaude, ko šajā nolūkā organizē ES TSE references laboratorija; |
| --- | --- | --- |

3.2.

a)

ātrās noteikšanas testi:

ātrās noteikšanas testi, kas minēti X pielikuma C nodaļas 4. punktā un ko izmanto TSE noteikšanai liellopu vai mazo atgremotāju obex, tiek uzskatīti par piemērotiem TSE noteikšanai briežu dzimtas dzīvnieku obex. Ātrās noteikšanas testi, kas minēti X pielikuma C nodaļas 4. punktā un ko izmanto TSE noteikšanai liellopu vai mazo atgremotāju limfmezglos, tiek uzskatīti par piemērotiem TSE noteikšanai briežu dzimtas dzīvnieku limfmezglos. Skrīninga vajadzībām dalībvalstis var izmantot arī imūnhistoķīmiju, bet ir jāveic kvalifikācijas pārbaude, ko šajā nolūkā organizē ES TSE references laboratorija;

| b) | apstiprinošie testi:
  ja ātrās noteikšanas testa rezultāts ir nepārliecinošs vai pozitīvs, paraugam veic apstiprinošās pārbaudes, izmantojot vismaz vienu no turpmāk minētajām metodēm un protokoliem, kas noteikti Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) Sauszemes dzīvnieku diagnostisko testu un vakcīnu rokasgrāmatas jaunākajā izdevumā:






  — | imūnhistoķīmisko (IHC) metodi, |
| --- | --- | --- |

b)

apstiprinošie testi:

ja ātrās noteikšanas testa rezultāts ir nepārliecinošs vai pozitīvs, paraugam veic apstiprinošās pārbaudes, izmantojot vismaz vienu no turpmāk minētajām metodēm un protokoliem, kas noteikti Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) Sauszemes dzīvnieku diagnostisko testu un vakcīnu rokasgrāmatas jaunākajā izdevumā:

—

imūnhistoķīmisko (IHC) metodi,

| — | Western blot testu. |
| --- | --- |

—

Western blot testu.

Ja dalībvalsts nevar apstiprināt pozitīvu ātrās noteikšanas testa rezultātu, tā sūta atbilstošus audus uz ES references laboratoriju apstiprināšanai;

| c) | izolāta raksturošana:
  ja rezultāti attiecībā uz TSE ir pozitīvi, apspriežoties ar ES TSE references laboratoriju, jāveic izolāta sīkāka raksturošana. |
| --- | --- |

c)

izolāta raksturošana:

ja rezultāti attiecībā uz TSE ir pozitīvi, apspriežoties ar ES TSE references laboratoriju, jāveic izolāta sīkāka raksturošana.

| 3.3. | Konstatējot pozitīvu TSE rezultātu briežu dzimtas dzīvniekiem, priona proteīna genotips jānosaka katrā gadījumā.
  Turklāt katram testētajam briežu dzimtas dzīvniekam, kam nav konstatēta TSE, vai nu






  — | nosaka šā dzīvnieka priona proteīna genotipu, vai |
| --- | --- | --- |

3.3.

Turklāt katram testētajam briežu dzimtas dzīvniekam, kam nav konstatēta TSE, vai nu

—

nosaka šā dzīvnieka priona proteīna genotipu, vai

| — | lai vajadzības gadījumā varētu veikt genotipa noteikšanas testu, audu (piemēram, obex) paraugs vismaz līdz 2021. gada 31. decembrim ir jāsaglabā sasaldēts. |
| --- | --- |

—

lai vajadzības gadījumā varētu veikt genotipa noteikšanas testu, audu (piemēram, obex) paraugs vismaz līdz 2021. gada 31. decembrim ir jāsaglabā sasaldēts.

B.   Citas briežu dzimtas dzīvnieku uzraudzības darbības

Dalībvalstis veic papildu uzraudzību attiecībā uz TSE briežu dzimtas dzīvniekiem, pamatojoties uz riska novērtējumu, kurā var ņemt vērā TSE gadījumu konstatēšanu briežu dzimtas dzīvniekiem tajā pašā reģionā vai kaimiņreģionos.

Dalībvalstis, kas nav minētas A daļas 1.1. punktā, TSE briežu dzimtas dzīvniekiem var uzraudzīt brīvprātīgi.

Pēc A daļā minētās trīs gadus ilgās uzraudzības programmas beigām 1.1. punktā minētās dalībvalstis TSE briežu dzimtas dzīvniekiem var uzraudzīt brīvprātīgi.”;

| b) | A nodaļā pievieno šādu IV daļu:
  “IV.   CITU SUGU DZĪVNIEKU UZRAUDZĪBA
  Dalībvalstis var brīvprātīgi uzraudzīt TSE tādu sugu dzīvniekiem, kas nav liellopi, aitas, kazas un briežu dzimtas dzīvnieki.”; |
| --- | --- |

b)

A nodaļā pievieno šādu IV daļu:

“IV.   CITU SUGU DZĪVNIEKU UZRAUDZĪBA

Dalībvalstis var brīvprātīgi uzraudzīt TSE tādu sugu dzīvniekiem, kas nav liellopi, aitas, kazas un briežu dzimtas dzīvnieki.”;

| c) | B nodaļas I daļas A apakšnodaļas 7. punktu aizstāj ar šādu:






  “7. | Ņemto paraugu skaits un apstiprināto TSE gadījumu skaits (pa sugām) dzīvniekiem, kuri nav liellopi, aitas un kazas, kā arī briežu dzimtas dzīvniekiem, kuri nav ietverti trīs gadus ilgajā HNS uzraudzības programmā, kas minēta šā pielikuma A nodaļas III daļas A apakšnodaļā.”; |
| --- | --- | --- |

c)

B nodaļas I daļas A apakšnodaļas 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.

| d) | B nodaļas I daļas A apakšnodaļā pievieno šādu 9. punktu:






  “9. | Attiecībā uz dalībvalstīm, uz kurām attiecas trīs gadus ilgā HNS uzraudzības programma, kas minēta šā pielikuma A nodaļas III daļas A apakšnodaļā, ikgadējā ziņojumā par 2018., 2019. un 2020. gadu tiek ietverti:






  a) | testēšanai iesniegto briežu dzimtas dzīvnieku paraugu skaits pēc mērķgrupas un atbilstoši šādiem kritērijiem:






  — | primārās paraugu ņemšanas vienības (PPV) identifikators, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

B nodaļas I daļas A apakšnodaļā pievieno šādu 9. punktu:

“9.

a)

testēšanai iesniegto briežu dzimtas dzīvnieku paraugu skaits pēc mērķgrupas un atbilstoši šādiem kritērijiem:

—

primārās paraugu ņemšanas vienības (PPV) identifikators,

| — | suga, |
| --- | --- |

—

suga,

| — | pārvaldības sistēma: saimniecībā audzēti, nebrīvē turēti, savvaļas vai daļēji pieradināti, |
| --- | --- |

—

pārvaldības sistēma: saimniecībā audzēti, nebrīvē turēti, savvaļas vai daļēji pieradināti,

| — | mērķgrupa, |
| --- | --- |

—

mērķgrupa,

| — | dzimums; |
| --- | --- |

—

dzimums;

| b) | rezultāti, kas iegūti no ātrās noteikšanas testiem un apstiprinošajiem testiem (pozitīvo un negatīvo rezultātu skaits) un, vajadzības gadījumā, izolāta sīkākas raksturošanas izmeklējumiem, audu paraugs un izmantotais ātrās noteikšanas tests un apstiprinošā metode; |
| --- | --- |

b)

rezultāti, kas iegūti no ātrās noteikšanas testiem un apstiprinošajiem testiem (pozitīvo un negatīvo rezultātu skaits) un, vajadzības gadījumā, izolāta sīkākas raksturošanas izmeklējumiem, audu paraugs un izmantotais ātrās noteikšanas tests un apstiprinošā metode;

| c) | ģeogrāfiskā atrašanās vieta, ieskaitot izcelsmes valsti, ja tā nav ziņotāja dalībvalsts, kur konstatēti TSE pozitīvi gadījumi; |
| --- | --- |

c)

ģeogrāfiskā atrašanās vieta, ieskaitot izcelsmes valsti, ja tā nav ziņotāja dalībvalsts, kur konstatēti TSE pozitīvi gadījumi;

| d) | ikviena tāda briežu dzimtas dzīvnieka genotips un suga, kam konstatēta TSE; |
| --- | --- |

d)

ikviena tāda briežu dzimtas dzīvnieka genotips un suga, kam konstatēta TSE;

| e) | testēšanas gadījumā – tādu briežu dzimtas dzīvnieku genotips, kas ir testēti un kam nav konstatēta TSE.” |
| --- | --- |

e)

testēšanas gadījumā – tādu briežu dzimtas dzīvnieku genotips, kas ir testēti un kam nav konstatēta TSE.”

---

| 31.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 281/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 281/21

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/1973

(2017. gada 30. oktobris),

ar ko attiecībā uz tādu zvejniecības produktu oficiālajām kontrolēm, kurus nozvejojuši dalībvalsts karoga kuģi un ieved Savienībā pēc pārvietošanas trešās valstīs, groza Regulu (EK) Nr. 2074/2005 un izveido minēto produktu veselības sertifikāta paraugu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (1), un jo īpaši tās 9. panta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (2), un jo īpaši tās 16. panta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Lai aizsargātu sabiedrības un dzīvnieku veselību, produktus, kas no Savienības ir pārvietoti caur trešām valstīm ar uzglabāšanu vai bez tās, uzskata par tādiem, kuri vairs neatbilst Savienības tiesību aktu prasībām, kas attiecas uz šādiem produktiem. Tāpēc Padomes Direktīva 97/78/EK (3) dalībvalstīm nosaka pienākumu nodrošināt, lai minēto produktu sūtījumiem, kurus Savienībā ieved no trešām valstīm, tiktu veiktas veterinārās pārbaudes. |
| --- | --- |

(1)

Lai aizsargātu sabiedrības un dzīvnieku veselību, produktus, kas no Savienības ir pārvietoti caur trešām valstīm ar uzglabāšanu vai bez tās, uzskata par tādiem, kuri vairs neatbilst Savienības tiesību aktu prasībām, kas attiecas uz šādiem produktiem. Tāpēc Padomes Direktīva 97/78/EK (3) dalībvalstīm nosaka pienākumu nodrošināt, lai minēto produktu sūtījumiem, kurus Savienībā ieved no trešām valstīm, tiktu veiktas veterinārās pārbaudes.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 853/2004 ir paredzēti īpaši dzīvnieku izcelsmes pārtikas higiēnas noteikumi, kas jāievēro pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, tostarp noteikumi attiecībā uz zvejniecības produktiem. Turklāt Regulā (EK) Nr. 854/2004 ir paredzēti noteikumi par oficiālajām kontrolēm, kas jāveic attiecībā uz lietošanai pārtikā paredzētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem. Regula (EK) Nr. 854/2004 nosaka, ka dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem, kad tos ieved Savienībā, ir jābūt pievienotam noteiktām prasībām atbilstošam dokumentam un saskaņā ar minēto regulu ir jāveic šo produktu oficiālas kontroles. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 853/2004 ir paredzēti īpaši dzīvnieku izcelsmes pārtikas higiēnas noteikumi, kas jāievēro pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, tostarp noteikumi attiecībā uz zvejniecības produktiem. Turklāt Regulā (EK) Nr. 854/2004 ir paredzēti noteikumi par oficiālajām kontrolēm, kas jāveic attiecībā uz lietošanai pārtikā paredzētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem. Regula (EK) Nr. 854/2004 nosaka, ka dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem, kad tos ieved Savienībā, ir jābūt pievienotam noteiktām prasībām atbilstošam dokumentam un saskaņā ar minēto regulu ir jāveic šo produktu oficiālas kontroles.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 vajadzībām Komisijas Regulā (EK) Nr. 2074/2005 (4) ir noteikti veselības sertifikātu un dokumentu paraugi noteiktu dzīvnieku izcelsmes produktu importam, tostarp VI pielikumā pievienots viens paraugs zvejniecības produktu importam. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 vajadzībām Komisijas Regulā (EK) Nr. 2074/2005 (4) ir noteikti veselības sertifikātu un dokumentu paraugi noteiktu dzīvnieku izcelsmes produktu importam, tostarp VI pielikumā pievienots viens paraugs zvejniecības produktu importam.

| (4) | Lai saskaņotu informāciju, kas jāsniedz, ievedot Savienības teritorijā sūtījumus, kuri satur dalībvalsts karoga kuģu nozvejotus lietošanai pārtikā paredzētus zvejniecības produktus un kuri ir pārvietoti trešās valstīs ar uzglabāšanu vai bez tās, dalībvalstis un ieinteresēto personu organizācijas ir lūgušas Komisiju izveidot paraugu minēto produktu veselības sertifikātam, kurš ir jāparaksta kompetentajai iestādei trešā valstī. |
| --- | --- |

(4)

Lai saskaņotu informāciju, kas jāsniedz, ievedot Savienības teritorijā sūtījumus, kuri satur dalībvalsts karoga kuģu nozvejotus lietošanai pārtikā paredzētus zvejniecības produktus un kuri ir pārvietoti trešās valstīs ar uzglabāšanu vai bez tās, dalībvalstis un ieinteresēto personu organizācijas ir lūgušas Komisiju izveidot paraugu minēto produktu veselības sertifikātam, kurš ir jāparaksta kompetentajai iestādei trešā valstī.

| (5) | Veselības sertifikāta paraugā būtu jāiekļauj konkrētas atsauces uz Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas II un VII nodaļas attiecīgajiem noteikumiem par zvejniecības produktu izkraušanu krastā, [turpmāku] izkraušanu un uzglabāšanu. |
| --- | --- |

(5)

Veselības sertifikāta paraugā būtu jāiekļauj konkrētas atsauces uz Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas II un VII nodaļas attiecīgajiem noteikumiem par zvejniecības produktu izkraušanu krastā, [turpmāku] izkraušanu un uzglabāšanu.

| (6) | Turklāt veselības sertifikāta paraugam vajadzētu būt derīgam lietošanai elektroniskajā tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēmā (TRACES) (5), kuru izmanto veselības sertifikātu apmaiņai starp trešām valstīm un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt veselības sertifikāta paraugam vajadzētu būt derīgam lietošanai elektroniskajā tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēmā (TRACES) (5), kuru izmanto veselības sertifikātu apmaiņai starp trešām valstīm un dalībvalstīm.

| (7) | Tādēļ ir lietderīgi izveidot vienotu paraugu veselības sertifikātam, kas jāparaksta kompetentajai iestādei trešā valstī, caur kuru zvejniecības produktus pārvieto, pirms tie tiek nosūtīti uz Savienību. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ ir lietderīgi izveidot vienotu paraugu veselības sertifikātam, kas jāparaksta kompetentajai iestādei trešā valstī, caur kuru zvejniecības produktus pārvieto, pirms tie tiek nosūtīti uz Savienību.

| (8) | Regula (EK) Nr. 2074/2005 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Regula (EK) Nr. 2074/2005 būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 2074/2005 groza šādi:

| a) | iekļauj šādu 6.c pantu:

  “6.c pants
  Prasības tādu zvejniecības produktu oficiālajām kontrolēm, kurus nozvejojuši dalībvalstu karoga kuģi un kurus ieved Savienībā pēc pārvietošanas trešās valstīs ar uzglabāšanu vai bez tās

  1.   Lietošanai pārtikā paredzētiem zvejniecības produktiem, kurus nozvejojuši dalībvalsts karoga kuģi un kuri pirms ievešanas Savienībā ar citu transportlīdzekli ir izkrauti trešās valstīs ar uzglabāšanu vai bez tās, ir jābūt pievienotam minētās trešās valsts kompetentās iestādes izdotam veselības sertifikātam, kurš aizpildīts saskaņā ar VI pielikuma VIII papildinājumā sniegto veselības sertifikāta paraugu.


  2.   Trešajai valstij, kurā notiek pārvietošana, ir jābūt iekļautai sarakstā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 854/2004 11. panta 1. punktā.


  3.   Ja 1. punktā minētie zvejniecības produkti ir izkrauti un transportēti uz uzglabāšanas vietu, kas atrodas 1. punktā minētajā trešā valstī, minētajai uzglabāšanas vietai ir jābūt iekļautai sarakstā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 854/2004 12. pantā.


  4.   Ja 1. punktā minētie zvejniecības produkti ir iekrauti trešās valsts karoga kuģī, minētajai trešai valstij ir jābūt iekļautai sarakstā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 854/2004 11. panta 1. punktā, un kuģim ir jābūt iekļautam sarakstā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 854/2004 12. pantā.
  Šī prasība neattiecas uz konteinerkuģiem, kurus izmanto konteineros iekrautu zvejniecības produktu pārvadāšanai.”; |
| --- | --- |

a)

iekļauj šādu 6.c pantu:

“6.c pants

Prasības tādu zvejniecības produktu oficiālajām kontrolēm, kurus nozvejojuši dalībvalstu karoga kuģi un kurus ieved Savienībā pēc pārvietošanas trešās valstīs ar uzglabāšanu vai bez tās

1.   Lietošanai pārtikā paredzētiem zvejniecības produktiem, kurus nozvejojuši dalībvalsts karoga kuģi un kuri pirms ievešanas Savienībā ar citu transportlīdzekli ir izkrauti trešās valstīs ar uzglabāšanu vai bez tās, ir jābūt pievienotam minētās trešās valsts kompetentās iestādes izdotam veselības sertifikātam, kurš aizpildīts saskaņā ar VI pielikuma VIII papildinājumā sniegto veselības sertifikāta paraugu.

2.   Trešajai valstij, kurā notiek pārvietošana, ir jābūt iekļautai sarakstā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 854/2004 11. panta 1. punktā.

3.   Ja 1. punktā minētie zvejniecības produkti ir izkrauti un transportēti uz uzglabāšanas vietu, kas atrodas 1. punktā minētajā trešā valstī, minētajai uzglabāšanas vietai ir jābūt iekļautai sarakstā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 854/2004 12. pantā.

4.   Ja 1. punktā minētie zvejniecības produkti ir iekrauti trešās valsts karoga kuģī, minētajai trešai valstij ir jābūt iekļautai sarakstā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 854/2004 11. panta 1. punktā, un kuģim ir jābūt iekļautam sarakstā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 854/2004 12. pantā.

Šī prasība neattiecas uz konteinerkuģiem, kurus izmanto konteineros iekrautu zvejniecības produktu pārvadāšanai.”;

| b) | VI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

b)

VI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2018. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

1

(2)  
  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.

2

(3)  Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīva 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2005. gada 5. decembra Regula (EK) Nr. 2074/2005, ar ko nosaka ieviešanas pasākumus noteiktiem produktiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 853/2004 un oficiālās kontroles organizēšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, izņēmumus Regulai (EK) Nr. 852/2004 un groza Regulu (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 (OV L 338, 22.12.2005., 27. lpp.).

4

(5)  Komisijas Lēmums 2004/292/EK (OV L 94, 31.3.2004., 63. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 2074/2005 VI pielikumā pievieno šādu VIII papildinājumu:

“VI pielikuma VIII papildinājums

Veselības sertifikāta paraugs pārtikā lietojamiem zvejniecības produktiem, kurus nozvejojuši dalībvalsts karoga kuģi un kuri pārvietoti trešās valstīs ar uzglabāšanu vai bez tās

Veterinārais sertifikāts Eiropas Savienībai

I daļa. Ziņas par sūtījumu

I.1. Nosūtītājs

Nosaukums

Adrese

Tālr.

I.2. Sertifikāta atsauces numurs

I.2.a.

I.3. Centrālā kompetentā iestāde

I.4. Vietējā kompetentā iestāde

I.5. Saņēmējs

Nosaukums

Adrese

Pasta indekss

Tālr.

I.6.

I.7. Izcelsmes valsts

ISO kods

I.8. Izcels-mes reģions

Kods

I.9. Galamērķa valsts

ISO kods

I.10.

I.11. Izcelsmes vieta

Nosaukums

Apstiprinājuma/reģistrācijas numurs

Adrese

I.12.

I.13. Iekraušanas vieta

Adrese

I.14. Izbraukšanas datums

I.15. Transportlīdzeklis

Lidmašīna Kuģis Dzelzceļa vagons

Autotransports Cits

Identifikācija:

Dokumentāras atsauces:

I.16. Ievešanas RKP Eiropas Savienībā

I.17.

I.18. Preces apraksts

I.19. Preces kods (HS kods)

I.20. Daudzums

I.21. Produkta temperatūra

Apkārtējās vides temperatūrā Atdzesēts Saldēts

I.22. Iepakojumu skaits

I.23. Plombas/konteinera Nr.

I.24. Iepakojuma veids

I.25. Preces sertificētas:

Lietošanai pārtikā

I.26.

I.27. Importēšanai vai ielaišanai Eiropas Savienībā

I.28. Preces identifikācija

Suga (zinātniskais nosaukums)

Apstrādes veids

Kuģa(-u) (*) apstiprinājuma/reģistrācijas numurs(-i)

Iepakojumu skaits

Neto svars

VALSTS

Trešās valstīs pārvietoti zvejniecības produkti

II. Informācija par veselību

II.a. Sertifikāta atsauces numurs

II.b.

II.1. Sabiedrības veselības apliecinājums

Es, apakšā parakstījies valsts pilnvarots inspektors, apliecinu, ka esmu informēts par attiecīgajiem Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 852/2004, (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 noteikumiem, un apstiprinu, ka iepriekš norādītie zvejniecības produkti:

— ir higiēniski izkrauti krastā un [turpmāk] izkrauti no apstiprinātā/reģistrētā kuģa vai kuģiem (norādīt apstiprinājuma/reģistrācijas numuru(-us) un karoga valsti(-is)) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas II nodaļas attiecīgajām prasībām,

— (attiecīgā gadījumā) ir uzglabāti apstiprinātās saldētavās (norādīt apstiprinājuma numuru(-us)) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas VII nodaļas attiecīgajām prasībām,

— (attiecīgā gadījumā) ir higiēniski iekrauti apstiprinātā kuģī vai kuģos (norādīt dalībvalstu vai trešo valstu piešķirto apstiprinājuma numuru(-us) un karoga dalībvalstis vai trešās valstis) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas I un VIII nodaļas attiecīgajām prasībām,

— (attiecīgā gadījumā) ir iekrauti konteinerā (norādīt konteinera numuru) vai kravas automobilī (norādīt kravas automobiļa reģistrācijas numuru un piekabes reģistrācijas numuru), vai lidmašīnā (norādīt reisa numuru) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas VIII nodaļas prasībām;

— tiem ir pievienotas zvejas žurnālu vai to attiecīgo daļu izdrukas (**).

(**) Var būt elektroniskā formātā.

Piezīmes

I daļa

— I.7. aile. Norāda nosūtītāju trešo valsti.

— I.11. aile. Izcelsmes vieta: norāda nosūtītājas trešās valsts saldētavas nosaukumu, adresi un apstiprinājuma numuru vai, ja uzglabāšanu saldētavā neveic, norāda tā izcelsmes kuģa vārdu un apstiprinājuma vai reģistrācijas numuru, kurš kuģo ar dalībvalsts karogu.

— I.15. aile. Norāda transportlīdzekli, kurš atstāj nosūtītāju trešo valsti. Saldētājkuģu/refrižeratorkuģu gadījumā norāda kuģa vārdu, apstiprinājuma numuru un karoga valsti; zvejas kuģu gadījumā norāda reģistrācijas numuru un karoga valsti. Ja transportējot izmanto konteinerus, kravas automobiļus vai lidmašīnas, ir jānorāda tās pašas ziņas, kas paredzētas II.1. daļas ceturtajā ievilkumā.

— I.19. aile. Izmanto attiecīgos Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētās sistēmas (HS) kodus no šādām pozīcijām: 0302, 0303, 0304, 0305, 0306, 0307, 0308, 1504, 1516, 1518, 1603, 1604, 1605, 2106.

— I.23. aile. Konteinera identifikācija/plombas numurs: plombas sērijas numurs ir jānorāda tikai tad, ja sertifikāta izdevējas kompetentās iestādes uzraudzībā konteineram ir piestiprināta plomba.

— I.28. aile. Apstrādes veids: norāda, vai prece ir atdzesēta, saldēta vai apstrādāta.

(*) Ietver zvejas kuģus, apstrādes kuģus, saldētājkuģus un refrižeratorkuģus (izvēlēties attiecīgo).

Valsts pilnvarots inspektors

Vārds, uzvārds (drukātiem burtiem): Kvalifikācija un amats:

Datums: Paraksts:

Zīmogs:

---

| 31.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 281/27 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 281/27

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1974

(2017. gada 30. oktobris),

ar ko groza Padomes Regulu (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2015. gada 31. jūlija Lēmumu (KĀDP) 2015/1333 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā un ar ko atceļ Lēmumu 2011/137/KĀDP (1),

ņemot vērā Padomes 2016. gada 18. janvāra Regulu (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 204/2011 (2), un jo īpaši tās 20. panta b) punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) 2016/44 V pielikumā uzskaitīti kuģi, ko ANO Sankciju komiteja noteikusi saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūcijas (ANO DPR) 2146 (2014) 11. punktu. Uz minētajiem kuģiem attiecas virkne minētās regulas uzlikto aizliegumu, tostarp aizliegums iekraut, transportēt vai izkraut jēlnaftu no Lībijas un ieiet ostās Savienības teritorijā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) 2016/44 V pielikumā uzskaitīti kuģi, ko ANO Sankciju komiteja noteikusi saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūcijas (ANO DPR) 2146 (2014) 11. punktu. Uz minētajiem kuģiem attiecas virkne minētās regulas uzlikto aizliegumu, tostarp aizliegums iekraut, transportēt vai izkraut jēlnaftu no Lībijas un ieiet ostās Savienības teritorijā.

| (2) | ANO Drošības padomes komiteja 2017. gada 20. oktobrī atjaunoja un grozīja sarakstu, kurā iekļauts kuģis Capricorn, uz ko attiecas ierobežojošie pasākumi. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2016/44 V pielikums. |
| --- | --- |

(2)

ANO Drošības padomes komiteja 2017. gada 20. oktobrī atjaunoja un grozīja sarakstu, kurā iekļauts kuģis Capricorn, uz ko attiecas ierobežojošie pasākumi. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2016/44 V pielikums.

| (3) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) 2016/44 V pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 30. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  
  OV L 206, 1.8.2015, 34. lpp.

1

(2)  
  OV L 12, 19.1.2016., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) 2016/44 V pielikumu groza šādi:

ierakstu:

| “1. | Nosaukums: CAPRICORN


  Iekļauts atbilstoši Rezolūcijas 2146 (2014), kas paplašināta un grozīta ar Rezolūcijas 2362 (2017) 2. punktu, 10. punkta a) un b) apakšpunktam (iekraušanas, pārvadāšanas un izkraušanas aizliegums; aizliegums ieiet ostās). Atbilstoši Rezolūcijas 2146 11. punktam atrašanās sarakstā ir spēkā no 2017. gada 21. jūlija līdz 2017. gada 21. oktobrim, ja Komiteja to neizbeidz agrāk saskaņā ar Rezolūcijas 2146 12. punktu. Karoga valsts: Tanzānija.

  Papildinformācija

  SJO numurs: 8900878. 2017. gada 16. jūlijā kuģis atradās jūrā pie Kipras krastiem.” |
| --- | --- |

“1.

Iekļauts atbilstoši Rezolūcijas 2146 (2014), kas paplašināta un grozīta ar Rezolūcijas 2362 (2017) 2. punktu, 10. punkta a) un b) apakšpunktam (iekraušanas, pārvadāšanas un izkraušanas aizliegums; aizliegums ieiet ostās). Atbilstoši Rezolūcijas 2146 11. punktam atrašanās sarakstā ir spēkā no 2017. gada 21. jūlija līdz 2017. gada 21. oktobrim, ja Komiteja to neizbeidz agrāk saskaņā ar Rezolūcijas 2146 12. punktu. Karoga valsts: Tanzānija.

Papildinformācija

SJO numurs: 8900878. 2017. gada 16. jūlijā kuģis atradās jūrā pie Kipras krastiem.”

aizstāj ar šādu:

| “1. | Nosaukums: CAPRICORN


  Iekļauts atbilstoši Rezolūcijas 2146 (2014), kas paplašināta un grozīta ar Rezolūcijas 2362 (2017) 2. punktu, 10. punkta a) un b) apakšpunktam (iekraušanas, pārvadāšanas un izkraušanas aizliegums; aizliegums ieiet ostās). Atbilstoši Rezolūcijas 2146 11. punktam Komiteja 2017. gada 20. oktobrī atjaunoja atrašanos sarakstā, un tā ir spēkā līdz 2018. gada 18. janvārim, ja Komiteja to neizbeidz agrāk saskaņā ar Rezolūcijas 2146 12. punktu. Karoga valsts: Tanzānija.

  Papildinformācija

  Iekļauts sarakstā 2017. gada 21. jūlijā. SJO numurs: 8900878. 2017. gada 21. septembrī kuģa atrašanās vieta bija starptautiskie ūdeņi Apvienoto Arābu Emirātu piekrastē.” |
| --- | --- |

“1.

Iekļauts atbilstoši Rezolūcijas 2146 (2014), kas paplašināta un grozīta ar Rezolūcijas 2362 (2017) 2. punktu, 10. punkta a) un b) apakšpunktam (iekraušanas, pārvadāšanas un izkraušanas aizliegums; aizliegums ieiet ostās). Atbilstoši Rezolūcijas 2146 11. punktam Komiteja 2017. gada 20. oktobrī atjaunoja atrašanos sarakstā, un tā ir spēkā līdz 2018. gada 18. janvārim, ja Komiteja to neizbeidz agrāk saskaņā ar Rezolūcijas 2146 12. punktu. Karoga valsts: Tanzānija.

Papildinformācija

Iekļauts sarakstā 2017. gada 21. jūlijā. SJO numurs: 8900878. 2017. gada 21. septembrī kuģa atrašanās vieta bija starptautiskie ūdeņi Apvienoto Arābu Emirātu piekrastē.”

---

DIREKTĪVAS

| 31.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 281/29 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 281/29

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA (ES) 2017/1975

(2017. gada 7. augusts),

ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu groza attiecībā uz atbrīvojumu kadmija izmantošanai krāsu mainošās gaismas diodēs (LED), ko lieto displeju sistēmās

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (1) un jo īpaši tās 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 2011/65/ES nosaka, ka dalībvalstīm jānodrošina, ka tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtas nesatur kadmiju. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2011/65/ES nosaka, ka dalībvalstīm jānodrošina, ka tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtas nesatur kadmiju.

| (2) | Ar Direktīvas 2011/65/ES III pielikuma 39. punktu līdz 2014. gada 1. jūlijam ir piešķirts atbrīvojums no aizlieguma kadmiju izmantot krāsu mainošās LED, ko izmanto apgaismes sistēmās un displejos. Komisija pieteikumu par šā atbrīvojuma pagarināšanu saņēma pirms 2013. gada 1. janvāra saskaņā ar Direktīvas 2011/65/ES 5. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Ar Direktīvas 2011/65/ES III pielikuma 39. punktu līdz 2014. gada 1. jūlijam ir piešķirts atbrīvojums no aizlieguma kadmiju izmantot krāsu mainošās LED, ko izmanto apgaismes sistēmās un displejos. Komisija pieteikumu par šā atbrīvojuma pagarināšanu saņēma pirms 2013. gada 1. janvāra saskaņā ar Direktīvas 2011/65/ES 5. panta 5. punktu.

| (3) | Krāsu mainošām LED, kurās izmanto kvantu punktus, ir pierādītas priekšrocības no energoefektivitātes un gaismas krāsas viedokļa salīdzinājumā ar vecākām tehnoloģijām. Kvantu punktu izmantošanai displejos kopumā ir pozitīva ietekme, jo to energopatēriņš ir zems salīdzinājumā ar pašlaik pieejamām alternatīvām tehnoloģijām. Kopējā nelabvēlīgā ietekme, ko uz vidi, veselību un patērētāju drošību radītu kadmiju saturošu kvantu punktu aizstāšana displejos, kuros izmanto kvantu punktus, varētu būt nozīmīgāka par tās radītajiem kopējiem ieguvumiem attiecībā uz vidi, veselību un patērētāju drošību. |
| --- | --- |

(3)

Krāsu mainošām LED, kurās izmanto kvantu punktus, ir pierādītas priekšrocības no energoefektivitātes un gaismas krāsas viedokļa salīdzinājumā ar vecākām tehnoloģijām. Kvantu punktu izmantošanai displejos kopumā ir pozitīva ietekme, jo to energopatēriņš ir zems salīdzinājumā ar pašlaik pieejamām alternatīvām tehnoloģijām. Kopējā nelabvēlīgā ietekme, ko uz vidi, veselību un patērētāju drošību radītu kadmiju saturošu kvantu punktu aizstāšana displejos, kuros izmanto kvantu punktus, varētu būt nozīmīgāka par tās radītajiem kopējiem ieguvumiem attiecībā uz vidi, veselību un patērētāju drošību.

| (4) | Tāpēc uz kadmija selenīda izmantošanu kadmiju saturošos, lejuppārbīdi izraisošos pusvadītāju nanokristālu kvantu punktos, ko izmanto displeju izgaismošanā, būtu jāattiecina atbrīvojums no aizlieguma uz diviem gadiem pēc deleģētās direktīvas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Domājams, ka atbrīvojumam uz tik īsu termiņu nebūs negatīvas ietekmes uz inovāciju un kadmiju nesaturošu alternatīvu izstrādi. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc uz kadmija selenīda izmantošanu kadmiju saturošos, lejuppārbīdi izraisošos pusvadītāju nanokristālu kvantu punktos, ko izmanto displeju izgaismošanā, būtu jāattiecina atbrīvojums no aizlieguma uz diviem gadiem pēc deleģētās direktīvas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Domājams, ka atbrīvojumam uz tik īsu termiņu nebūs negatīvas ietekmes uz inovāciju un kadmiju nesaturošu alternatīvu izstrādi.

| (5) | Kadmiju saturošu kvantu punktu LED apgaismes vajadzībām tirgū vēl nav pieejamas, un to potenciālās priekšrocības salīdzinājumā ar esošajām tehnoloģijām nav pienācīgi kvantificējamas, tāpēc atbrīvojuma pagarināšana attiecībā uz apgaismes sistēmām nav pamatota. |
| --- | --- |

(5)

Kadmiju saturošu kvantu punktu LED apgaismes vajadzībām tirgū vēl nav pieejamas, un to potenciālās priekšrocības salīdzinājumā ar esošajām tehnoloģijām nav pienācīgi kvantificējamas, tāpēc atbrīvojuma pagarināšana attiecībā uz apgaismes sistēmām nav pamatota.

| (6) | Tāpēc Direktīvas 2011/65/ES III pielikums būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Direktīvas 2011/65/ES III pielikums būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz [datumam, kas ir 12 mēnešus pēc dienas, kad šī direktīva stājas spēkā] pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Tās piemēro minētos noteikumus no [datuma, kas ir 12 mēnešus pēc dienas, kad šī direktīva stājas spēkā + 1 diena].

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 7. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2011/65/ES III pielikuma 39. punktu aizstāj ar šādu:

| “39(a) | Kadmija selenīds kadmiju saturošos, lejuppārbīdi izraisošos pusvadītāju nanokristālu kvantu punktos, ko izmanto displeju izgaismošanā (< 0,2 μg Cd uz 1 mm2 displeja ekrāna laukuma) | Attiecībā uz visām kategorijām zaudē spēku [divus gadus pēc deleģētās direktīvas publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī].” |
| --- | --- | --- |

“39(a)

Kadmija selenīds kadmiju saturošos, lejuppārbīdi izraisošos pusvadītāju nanokristālu kvantu punktos, ko izmanto displeju izgaismošanā (< 0,2 μg Cd uz 1 mm2 displeja ekrāna laukuma)

Attiecībā uz visām kategorijām zaudē spēku [divus gadus pēc deleģētās direktīvas publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī].”

---

LĒMUMI

| 31.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 281/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 281/32

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (KĀDP) 2017/1976

(2017. gada 30. oktobris),

ar ko īsteno Lēmumu (KĀDP) 2015/1333 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/1333 (2015. gada 31. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā un ar ko atceļ Lēmumu 2011/137/KĀDP (1), un jo īpaši tā 12. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 2015. gada 31. jūlijā Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1333. |
| --- | --- |

(1)

2015. gada 31. jūlijā Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1333.

| (2) | 2017. gada 20 oktobrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes komiteja, kas izveidota, ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1970 (2011), atjaunoja un grozīja ierakstu par vienu sarakstā iekļautu kuģi, kam piemēro ierobežojošus pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

2017. gada 20 oktobrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes komiteja, kas izveidota, ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1970 (2011), atjaunoja un grozīja ierakstu par vienu sarakstā iekļautu kuģi, kam piemēro ierobežojošus pasākumus.

| (3) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma (KĀDP) 2015/1333 V pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma (KĀDP) 2015/1333 V pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma (KĀDP) 2015/1333 V pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2017. gada 30. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. MAASIKAS

---

(1)  
  OV L 206, 1.8.2015., 34. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Padomes Lēmuma (KĀDP) 2015/1333 V pielikuma sadaļas “B. Vienības” 1. ierakstu aizstāj ar šādu:

| “1. | Vārds: CAPRICORN



  Cits vārds: nav informācijas. Iepriekš zināms kā: nav informācijas. Adrese: nav informācijas. Sarakstā iekļaušanas datums: 2017. gada 21. jūlijs


  Papildinformācija

  Starptautiskajā jūrniecības organizācijā (IMO): 8900878. Sarakstā iekļauts saskaņā ar Rezolūcijas 2146 (2014) 10. punkta a) un b) apakšpunktu; iekļaušana pagarināta un grozīta ar Rezolūcijas 2362 (2017) 2. punktu (aizliegums iekraut, transportēt vai izkraut; aizliegums ienākt ostās). Saskaņā ar Rezolūcijas 2146 11. punktu šo sarakstā iekļaušanu komiteja atjaunoja 2017. gada 20. oktobrī, un tā ir spēkā līdz 2018. gada 18. janvārim, ja vien saskaņā ar Rezolūcijas 2146 12. punktu komiteja to nepārtrauc ātrāk. Karoga valsts: Tanzānija. 2017. gada 21. septembrī kuģa atrašanās vieta bija starptautiskie ūdeņi Apvienoto Arābu Emirātu piekrastē.” |
| --- | --- |

“1.

Cits vārds: nav informācijas. Iepriekš zināms kā: nav informācijas. Adrese: nav informācijas. Sarakstā iekļaušanas datums: 2017. gada 21. jūlijs

Papildinformācija

Starptautiskajā jūrniecības organizācijā (IMO): 8900878. Sarakstā iekļauts saskaņā ar Rezolūcijas 2146 (2014) 10. punkta a) un b) apakšpunktu; iekļaušana pagarināta un grozīta ar Rezolūcijas 2362 (2017) 2. punktu (aizliegums iekraut, transportēt vai izkraut; aizliegums ienākt ostās). Saskaņā ar Rezolūcijas 2146 11. punktu šo sarakstā iekļaušanu komiteja atjaunoja 2017. gada 20. oktobrī, un tā ir spēkā līdz 2018. gada 18. janvārim, ja vien saskaņā ar Rezolūcijas 2146 12. punktu komiteja to nepārtrauc ātrāk. Karoga valsts: Tanzānija. 2017. gada 21. septembrī kuģa atrašanās vieta bija starptautiskie ūdeņi Apvienoto Arābu Emirātu piekrastē.”

---

Labojumi

| 31.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 281/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 281/34

---

Labojums Komisijas 2015. gada 17. decembra Deleģētajā regulā (ES) 2016/341, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz pārejas noteikumiem, kurus paredz attiecībā uz konkrētiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem, ja attiecīgās elektroniskās sistēmas vēl nedarbojas, un groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 69, 2016. gada 15. marts
  )

42. lappusē 3. pielikumā “TURĒTĀJA EKSEMPLĀRA” ailē “Svarīga piezīme”, kas labota 2016. gada 16. aprīļa OV L 101 36. lappusē un 2017. gada 13. aprīļa OV L 101 226. lappusē:

tekstu:

“Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 952/2013 34. panta 4. un 5. punkta noteikumus, šī SIT ir derīga 3 gadus no derīguma termiņa sākuma datuma.

Iesniegtā informācija tiks uzglabāta Eiropas Komisijas datu bāzē, piemērojot Komisijas Īstenošanas regulu (EK) Nr. 2015/2447, un SIT dati, tostarp jebkurš(-i) fotoattēls(-i), skice(-es), brošūra(-as) utt., izņemot 3. un 8. ailē iekļauto informāciju, var tikt publiskoti internetā.”

lasīt šādi:

“Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 1., 4., 5. un 7. punktu, šī SIT ir derīga 3 gadus no derīguma termiņa sākuma datuma.

Iesniegtā informācija tiks uzglabāta Eiropas Komisijas datu bāzē, piemērojot Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447, un SIT dati, tostarp jebkurš(-i) fotoattēls(-i), skice(-es), brošūra(-as) utt., izņemot 3. un 8. ailē iekļauto informāciju, var tikt publiskoti internetā.”

43. lappusē 3. pielikumā “KOMISIJAS EKSEMPLĀRA” ailē “Svarīga piezīme”, kas labota 2016. gada 16. aprīļa OV L 101 37. lappusē un 2017. gada 13. aprīļa OV L 101 227. lappusē:

tekstu:

“Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 952/2013 34. panta 4. un 5. punkta noteikumus, šī SIT ir derīga 3 gadus no derīguma termiņa sākuma datuma.

Iesniegtā informācija tiks uzglabāta Eiropas Komisijas datu bāzē, piemērojot Komisijas Īstenošanas regulu (EK) Nr. 2015/2447, un SIT dati, tostarp jebkurš(-i) fotoattēls(-i), skice(-es), brošūra(-as) utt., izņemot 3. un 8. ailē iekļauto informāciju, var tikt publiskoti internetā.”

lasīt šādi:

“Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 1., 4., 5. un 7. punktu, šī SIT ir derīga 3 gadus no derīguma termiņa sākuma datuma.

Iesniegtā informācija tiks uzglabāta Eiropas Komisijas datu bāzē, piemērojot Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447, un SIT dati, tostarp jebkurš(-i) fotoattēls(-i), skice(-es), brošūra(-as) utt., izņemot 3. un 8. ailē iekļauto informāciju, var tikt publiskoti internetā.”

44. lappusē 3. pielikumā “DALĪBVALSTS EKSEMPLĀRA” ailē “Svarīga piezīme”, kas labota 2016. gada 16. aprīļa OV L 101 38. lappusē un 2017. gada 13. aprīļa OV L 101 228. lappusē:

tekstu:

“Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 952/2013 34. panta 4. un 5. punkta noteikumus, šī SIT ir derīga 3 gadus no derīguma termiņa sākuma datuma.

Iesniegtā informācija tiks uzglabāta Eiropas Komisijas datu bāzē, piemērojot Komisijas Īstenošanas regulu (EK) Nr. 2015/2447, un SIT dati, tostarp jebkurš(-i) fotoattēls(-i), skice(-es), brošūra(-as) utt., izņemot 3. un 8. ailē iekļauto informāciju, var tikt publiskoti internetā.”

lasīt šādi:

“Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 1., 4., 5. un 7. punktu, šī SIT ir derīga 3 gadus no derīguma termiņa sākuma datuma.

Iesniegtā informācija tiks uzglabāta Eiropas Komisijas datu bāzē, piemērojot Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447, un SIT dati, tostarp jebkurš(-i) fotoattēls(-i), skice(-es), brošūra(-as) utt., izņemot 3. un 8. ailē iekļauto informāciju, var tikt publiskoti internetā.”

47. lappusē 4. pielikuma 2. ailē, kas labota 2016. gada 16. aprīļa OV L 101 41. lappusē un 2017. gada 13. aprīļa OV L 101 231. lappusē:

tekstu:

“(ja atšķiras no iepriekš minētās)”

lasīt šādi:

“(ja atšķiras no iepriekš minētās valsts)

(konfidenciāli)”.

48. lappusē 4. pielikuma 4. ailē, kas labota 2016. gada 16. aprīļa OV L 101 41. lappusē un 2017. gada 13. aprīļa OV L 101 231. lappusē:

tekstu:

“(obligāti)”

lasīt šādi:

“(obligāti)

(konfidenciāli)”.

48. lappusē 4. pielikuma 9. ailē, kas labota 2016. gada 16. aprīļa OV L 101 42. lappusē un 2017. gada 13. aprīļa OV L 101 232. lappusē:

tekstu:

“Preču detalizēts apraksts, kas ļauj tās identificēt un noteikt to klasifikāciju muitas nomenklatūrā. Tam būtu jāietver arī ziņas par preču sastāvu un jebkādas tā noteikšanai izmantotās pārbaudes metodes, ja no tā ir atkarīga klasifikācija. Jebkura informācija, ko pieteikuma iesniedzējs uzskata par konfidenciālu, jānorāda 8. ailē. Komercnosaukums un papildu informācija.”

lasīt šādi:

“Preču detalizēts apraksts, kas ļauj tās identificēt un noteikt to klasifikāciju muitas nomenklatūrā. Tam būtu jāietver arī ziņas par preču sastāvu un jebkādas tā noteikšanai izmantotās pārbaudes metodes, ja no tā ir atkarīga klasifikācija. Jebkura informācija, ko pieteikuma iesniedzējs uzskata par konfidenciālu, jānorāda 10. ailē. Komercnosaukums un papildu informācija.”

49. lappusē 4. pielikuma 12. ailē, kas labota 2016. gada 16. aprīļa OV L 101 42. lappusē un 2017. gada 13. aprīļa OV L 101 232. lappusē:

tekstu:

“
  Citi SIT pieteikumi un citas turētās SIT
  ”

lasīt šādi:

“
  Citi SIT pieteikumi un citas turētās SIT

(obligāti)”.

50. lappusē 4. pielikuma 15. ailē “Svarīgas piezīmes”, kas labota 2016. gada 16. aprīļa OV L 101 42. lappusē un 2017. gada 13. aprīļa OV L 101 233. lappusē:

tekstu:

“Autentificējot šo pieteikumu, tā iesniedzējs uzņemas atbildību par pieteikumā sniegto datu pareizību un pilnīgumu, kā arī par jebkuru citu tajā sniegto papildu informāciju. Pieteikuma iesniedzējs piekrīt tam, ka šie dati un jebkurš(-i) fotoattēls(-i), attēls(-i), brošūra(-as) utt. var tikt uzglabāti Eiropas Komisijas datu bāzē un ka šie dati, tostarp jebkurš(-i) fotoattēls(-i), attēls(-i), brošūra(-as) utt., kas iesniegti kopā ar šo pieteikumu vai ko saņēmusi (vai var saņemt) administrācija un kas nav atzīmēti pie šā pieteikuma datu elementiem Nr. 1, 2. un 8 kā konfidenciāli, tiek publiskoti internetā.”

lasīt šādi:

“Autentificējot šo pieteikumu, tā iesniedzējs uzņemas atbildību par pieteikumā sniegto datu pareizību un pilnīgumu, kā arī par jebkuru citu tajā sniegto papildu informāciju. Pieteikuma iesniedzējs piekrīt tam, ka šie dati un jebkurš(-i) fotoattēls(-i), attēls(-i), brošūra(-as) utt. var tikt uzglabāti Eiropas Komisijas datu bāzē un ka šie dati, tostarp jebkurš(-i) fotoattēls(-i), attēls(-i), brošūra(-as) utt., kas iesniegti kopā ar šo pieteikumu vai ko saņēmusi (vai var saņemt) administrācija un kas nav atzīmēti pie šā pieteikuma datu elementiem Nr. 1, 2, 4 un 10 kā konfidenciāli, tiek publiskoti internetā.”

50. lappusē 4. pielikumā, kas labots ar 2016. gada 16. aprīļa OV L 101 un 2017. gada 13. aprīļa OV L 101, zem 16. ailes pievieno šādu zemsvītras piezīmi:

| “(*) | Ja nepieciešams vairāk vietas, izmantojiet atsevišķu papīra lapu.” |
| --- | --- |

“(*)

51. lappusē 5. pielikuma ailē “Svarīga piezīme”, kas labota 2016. gada 16. aprīļa OV L 101 43. lappusē un 2017. gada 13. aprīļa OV L 101 234. lappusē:

tekstu:

“Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 952/2013 34. panta 4. un 5. punkta noteikumus, šī SIT ir derīga 3 gadus no derīguma termiņa sākuma datuma.

Iesniegtā informācija tiks uzglabāta Eiropas Komisijas datu bāzē, piemērojot Komisijas Īstenošanas regulu (EK) Nr. 2015/2447, un SIT dati, tostarp jebkurš(-i) fotoattēls(-i), skice(-es), brošūra(-as) utt., izņemot 3. un 8. ailē iekļauto informāciju, var tikt publiskoti internetā.”

lasīt šādi:

“Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 1., 4., 5. un 7. punktu, šī SIT ir derīga 3 gadus no derīguma termiņa sākuma datuma.

Iesniegtā informācija tiks uzglabāta Eiropas Komisijas datu bāzē, piemērojot Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447, un SIT dati, tostarp jebkurš(-i) fotoattēls(-i), skice(-es), brošūra(-as) utt., izņemot 3. un 8. ailē iekļauto informāciju, var tikt publiskoti internetā.”

---