# Az Európai Unió L 315/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 315 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. november 30. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 315

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. november 30.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2107 rendelete (2017. november 15.) az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 1936/2001/EK, az 1984/2003/EK és az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról | 1 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2108 irányelve (2017. november 15.) a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK irányelv módosításáról (
  1
  ) | 40 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2109 irányelve (2017. november 15.) a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról szóló 98/41/EK tanácsi irányelv módosításáról és a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról | 52 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2110 irányelve (2017. november 15.) a menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett ellenőrzések rendszeréről, a 2009/16/EK irányelv módosításáról és az 1999/35/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 61 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2107 rendelete (2017. november 15.) az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 1936/2001/EK, az 1984/2003/EK és az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról

1

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2108 irányelve (2017. november 15.) a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK irányelv módosításáról (
  1
  )

1

40

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2109 irányelve (2017. november 15.) a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról szóló 98/41/EK tanácsi irányelv módosításáról és a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról

52

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2110 irányelve (2017. november 15.) a menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett ellenőrzések rendszeréről, a 2009/16/EK irányelv módosításáról és az 1999/35/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

61

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2013. január 15-i 98/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 39., 2013.2.9. ) | 78 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2013. január 15-i 98/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 39., 2013.2.9. )

( HL L 39., 2013.2.9. )

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2017.11.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.11.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2017/2107 RENDELETE

(2017. november 15.)

az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 1936/2001/EK, az 1984/2003/EK és az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) foglaltak szerint a közös halászati politika célja az, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázását hosszú távú környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi fenntarthatósággal biztosítsa. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) foglaltak szerint a közös halászati politika célja az, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázását hosszú távú környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi fenntarthatósággal biztosítsa.

| (2) | A 98/392/EK tanácsi határozattal (4) az Unió jóváhagyta az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményét, amely többek között tartalmazza a tengerek biológiai erőforrásainak védelmére és a velük folytatott gazdálkodásra vonatkozó elveket és szabályokat. Szélesebb körű nemzetközi kötelezettségei keretében az Unió részt vesz a halállományok védelme érdekében a nemzetközi vizeken tett erőfeszítésekben. |
| --- | --- |

(2)

A 98/392/EK tanácsi határozattal (4) az Unió jóváhagyta az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményét, amely többek között tartalmazza a tengerek biológiai erőforrásainak védelmére és a velük folytatott gazdálkodásra vonatkozó elveket és szabályokat. Szélesebb körű nemzetközi kötelezettségei keretében az Unió részt vesz a halállományok védelme érdekében a nemzetközi vizeken tett erőfeszítésekben.

| (3) | A 86/238/EGK tanácsi határozat (5) alapján az Unió 1997. november 14. óta az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény (a továbbiakban: ICCAT-egyezmény) szerződő fele. |
| --- | --- |

(3)

A 86/238/EGK tanácsi határozat (5) alapján az Unió 1997. november 14. óta az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény (a továbbiakban: ICCAT-egyezmény) szerződő fele.

| (4) | Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT) felállításával az ICCAT-egyezmény keretet biztosít az Atlanti-óceánban és a szomszédos tengerekben élő tonhalak és tonhalszerű fajok védelmében és a velük folytatott gazdálkodásban megvalósuló regionális együttműködéshez. |
| --- | --- |

(4)

Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT) felállításával az ICCAT-egyezmény keretet biztosít az Atlanti-óceánban és a szomszédos tengerekben élő tonhalak és tonhalszerű fajok védelmében és a velük folytatott gazdálkodásban megvalósuló regionális együttműködéshez.

| (5) | Az ICCAT az illetékessége alá tartozó halászati erőforrások védelme és a velük folytatott gazdálkodás vonatkozásában kötelező erejű határozatokat (a továbbiakban: ajánlásokat) fogadhat el, amelyek a szerződő felekre nézve kötelező hatállyal bírnak. Az említett ajánlások címzettjei elsősorban az ICCAT-egyezmény szerződő felei, de a magánszereplőkre (például hajóparancsnokokra) vonatkozó kötelezettségeket is tartalmaznak. Az ICCAT ajánlásai az elfogadásukat követő hat hónappal lépnek hatályba, és az Unió vonatkozásában a lehető leghamarabb végre kell őket hajtani az uniós jogban. |
| --- | --- |

(5)

Az ICCAT az illetékessége alá tartozó halászati erőforrások védelme és a velük folytatott gazdálkodás vonatkozásában kötelező erejű határozatokat (a továbbiakban: ajánlásokat) fogadhat el, amelyek a szerződő felekre nézve kötelező hatállyal bírnak. Az említett ajánlások címzettjei elsősorban az ICCAT-egyezmény szerződő felei, de a magánszereplőkre (például hajóparancsnokokra) vonatkozó kötelezettségeket is tartalmaznak. Az ICCAT ajánlásai az elfogadásukat követő hat hónappal lépnek hatályba, és az Unió vonatkozásában a lehető leghamarabb végre kell őket hajtani az uniós jogban.

| (6) | A külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) előírja, hogy az említett rendeletet az olyan regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott rendelkezéseket végrehajtó uniós jogi rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni, amelyeknek az Unió szerződő fele. |
| --- | --- |

(6)

A külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) előírja, hogy az említett rendeletet az olyan regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott rendelkezéseket végrehajtó uniós jogi rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni, amelyeknek az Unió szerződő fele.

| (7) | Az ICCAT állományvédelmi és végrehajtási ajánlásait legutóbb az 1936/2001/EK (7) és az 520/2007/EK tanácsi rendelet (8) hajtotta végre. |
| --- | --- |

(7)

Az ICCAT állományvédelmi és végrehajtási ajánlásait legutóbb az 1936/2001/EK (7) és az 520/2007/EK tanácsi rendelet (8) hajtotta végre.

| (8) | Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves helyreállítási tervről szóló ICCAT-ajánlást az (EU) 2016/1627 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) hajtotta végre. E rendelet nem érint ilyen többéves helyreállítási terveket. |
| --- | --- |

(8)

Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves helyreállítási tervről szóló ICCAT-ajánlást az (EU) 2016/1627 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) hajtotta végre. E rendelet nem érint ilyen többéves helyreállítási terveket.

| (9) | Az említett ajánlások végrehajtása során az Uniónak és a tagállamoknak törekedniük kell a part menti halászati tevékenységek ösztönzésére, valamint az alacsony környezeti hatással járó és szelektív – többek között a hagyományos és kisüzemi halászatban alkalmazott – halászeszközök és halászati technikák népszerűsítésére, hogy ezzel is hozzájáruljanak a helyi gazdasági szereplők megfelelő megélhetéséhez. |
| --- | --- |

(9)

Az említett ajánlások végrehajtása során az Uniónak és a tagállamoknak törekedniük kell a part menti halászati tevékenységek ösztönzésére, valamint az alacsony környezeti hatással járó és szelektív – többek között a hagyományos és kisüzemi halászatban alkalmazott – halászeszközök és halászati technikák népszerűsítésére, hogy ezzel is hozzájáruljanak a helyi gazdasági szereplők megfelelő megélhetéséhez.

| (10) | Az uniós jogszabályoknak csak annak érdekében kell végrehajtaniuk az ICCAT-ajánlásokat, hogy biztosítsák az uniós és a harmadik országbeli halászok közötti egyenlő elbánást és a szabályok mindenki által történő elfogadását. |
| --- | --- |

(10)

Az uniós jogszabályoknak csak annak érdekében kell végrehajtaniuk az ICCAT-ajánlásokat, hogy biztosítsák az uniós és a harmadik országbeli halászok közötti egyenlő elbánást és a szabályok mindenki által történő elfogadását.

| (11) | Az e rendeletben meghatározott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok nem érinthetik a jövőbeli ICCAT-ajánlásoknak az uniós jogba rendes jogalkotási eljárás által történő végrehajtását. |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben meghatározott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok nem érinthetik a jövőbeli ICCAT-ajánlásoknak az uniós jogba rendes jogalkotási eljárás által történő végrehajtását.

| (12) | Az ICCAT-ajánlások jövőbeli módosításainak az uniós jogban való mihamarabbi végrehajtása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet mellékleteinek módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (10) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(12)

Az ICCAT-ajánlások jövőbeli módosításainak az uniós jogban való mihamarabbi végrehajtása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet mellékleteinek módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (10) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (13) | E rendelet rendelkezéseinek végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(13)

E rendelet rendelkezéseinek végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni.

| (14) | A közös halászati politika szabályainak betartása érdekében uniós jogszabályok kerültek elfogadásra egy olyan ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszer létrehozására irányulóan, amely a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan (a továbbiakban: IUU) halászat elleni küzdelem szabályait is magában foglalja. Ezen belül az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (12) a közös halászati politika valamennyi szabályának betartását biztosítandó globális és integrált szemléletű uniós ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszert hozott létre. A 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (13) megállapítja az 1224/2009/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. Az 1005/2008/EK tanácsi rendelet (14) létrehozta az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszert. Az említett rendeletek már most végrehajtanak az ICCAT-ajánlásokban megállapított több rendelkezést. Az említett rendelkezéseket tehát nem szükséges felvenni e rendeletbe. |
| --- | --- |

(14)

A közös halászati politika szabályainak betartása érdekében uniós jogszabályok kerültek elfogadásra egy olyan ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszer létrehozására irányulóan, amely a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan (a továbbiakban: IUU) halászat elleni küzdelem szabályait is magában foglalja. Ezen belül az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (12) a közös halászati politika valamennyi szabályának betartását biztosítandó globális és integrált szemléletű uniós ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszert hozott létre. A 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (13) megállapítja az 1224/2009/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. Az 1005/2008/EK tanácsi rendelet (14) létrehozta az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszert. Az említett rendeletek már most végrehajtanak az ICCAT-ajánlásokban megállapított több rendelkezést. Az említett rendelkezéseket tehát nem szükséges felvenni e rendeletbe.

| (15) | Az ICCAT ajánlásai az 1224/2009/EK rendeletben meghatározott alkalmazandó szabályokkal együtt olvasva lehetővé teszik, hogy a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók az ICCAT-övezeten belül tengeri átrakást végezzenek a nem uniós vizeken. Az Uniónak azonban átfogóan és szisztematikusan foglalkoznia kell ezzel a kérdéssel a regionális halászati gazdálkodási szervezetek keretén belül az uniós vizeken történő tengeri átrakásra vonatkozó uniós tilalom valamennyi vízterületre való kiterjesztése céljából. |
| --- | --- |

(15)

Az ICCAT ajánlásai az 1224/2009/EK rendeletben meghatározott alkalmazandó szabályokkal együtt olvasva lehetővé teszik, hogy a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók az ICCAT-övezeten belül tengeri átrakást végezzenek a nem uniós vizeken. Az Uniónak azonban átfogóan és szisztematikusan foglalkoznia kell ezzel a kérdéssel a regionális halászati gazdálkodási szervezetek keretén belül az uniós vizeken történő tengeri átrakásra vonatkozó uniós tilalom valamennyi vízterületre való kiterjesztése céljából.

| (16) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése kirakodási kötelezettséget vezetett be, amely 2015. január 1-jétől alkalmazandó a kisméretű, illetve nagyméretű nyílt tengeri fajok halászatában, az ipari célú halászatban és a balti-tengeri lazachalászatban. Ugyanakkor a szóban forgó rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerint a kirakodási kötelezettség nem érinti az Unió nemzetközi, például az ICCAT-ajánlásokból eredő kötelezettségeit. Ugyanezen rendelkezés szerint a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén végrehajtsa ezeket a nemzetközi kötelezettségeket az uniós jogban, beleértve különösen a kirakodási kötelezettségtől való eltéréseket. Ennek megfelelően a kisméretű, illetve nagyméretű nyílt tengeri fajokat érintő egyes halászati tevékenységekben, valamint az ipari célú halászatban a halak visszadobása megengedett az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (15) meghatározott bizonyos helyzetekben. |
| --- | --- |

(16)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése kirakodási kötelezettséget vezetett be, amely 2015. január 1-jétől alkalmazandó a kisméretű, illetve nagyméretű nyílt tengeri fajok halászatában, az ipari célú halászatban és a balti-tengeri lazachalászatban. Ugyanakkor a szóban forgó rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerint a kirakodási kötelezettség nem érinti az Unió nemzetközi, például az ICCAT-ajánlásokból eredő kötelezettségeit. Ugyanezen rendelkezés szerint a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén végrehajtsa ezeket a nemzetközi kötelezettségeket az uniós jogban, beleértve különösen a kirakodási kötelezettségtől való eltéréseket. Ennek megfelelően a kisméretű, illetve nagyméretű nyílt tengeri fajokat érintő egyes halászati tevékenységekben, valamint az ipari célú halászatban a halak visszadobása megengedett az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (15) meghatározott bizonyos helyzetekben.

| (17) | Az 1984/2003/EK tanácsi rendelet (16) a vonatkozó ICCAT-ajánlásoknak megfelelően statisztikai dokumentációs programokat hoz létre a kardhal és a nagyszemű tonhal tekintetében. Mivel a tengeri átrakásokkal összefüggésében az ICCAT új rendelkezéseket fogadott el a statisztikai programokra vonatkozóan, helyénvaló módosítani az 1984/2003/EK rendeletet és az új rendelkezéseket végrehajtani az uniós jogban. |
| --- | --- |

(17)

Az 1984/2003/EK tanácsi rendelet (16) a vonatkozó ICCAT-ajánlásoknak megfelelően statisztikai dokumentációs programokat hoz létre a kardhal és a nagyszemű tonhal tekintetében. Mivel a tengeri átrakásokkal összefüggésében az ICCAT új rendelkezéseket fogadott el a statisztikai programokra vonatkozóan, helyénvaló módosítani az 1984/2003/EK rendeletet és az új rendelkezéseket végrehajtani az uniós jogban.

| (18) | Az utóbbi években számos ICCAT-ajánlás módosult, illetve számos ICCAT-ajánlást hatályon kívül helyeztek. Az egyértelműség, az egyszerűsítés és a jogbiztonság érdekében ezért helyénvaló módosítani az 1936/2001/EK és az 520/2007/EK rendeletet, |
| --- | --- |

(18)

Az utóbbi években számos ICCAT-ajánlás módosult, illetve számos ICCAT-ajánlást hatályon kívül helyeztek. Az egyértelműség, az egyszerűsítés és a jogbiztonság érdekében ezért helyénvaló módosítani az 1936/2001/EK és az 520/2007/EK rendeletet,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) által folytatott gazdálkodás tárgyát képező, nagy távolságra vándorló halfajok halászatával összefüggő állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési rendelkezéseket állapít meg.

2. cikk

Hatály

Ez a rendelet alkalmazandó:

| a) | azokra az uniós halászhajókra és hobbihorgászatot folytató uniós hajókra, amelyek az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatnak tevékenységet, illetve amelyek az említett területen kifogott fajok egyedeit rakják át, akár az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kívül; |
| --- | --- |

a)

azokra az uniós halászhajókra és hobbihorgászatot folytató uniós hajókra, amelyek az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatnak tevékenységet, illetve amelyek az említett területen kifogott fajok egyedeit rakják át, akár az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kívül;

| b) | azokra a harmadik országbeli hajókra, amelyeket tagállami kikötőkben ellenőrző vizsgálatnak vetnek alá, és amelyek olyan, az ICCAT szabályozása alá eső fajokat vagy ilyen fajokból készült olyan halászati termékeket szállítanak, amelyeket korábban nem rakodtak ki vagy raktak át kikötőben; |
| --- | --- |

b)

azokra a harmadik országbeli hajókra, amelyeket tagállami kikötőkben ellenőrző vizsgálatnak vetnek alá, és amelyek olyan, az ICCAT szabályozása alá eső fajokat vagy ilyen fajokból készült olyan halászati termékeket szállítanak, amelyeket korábban nem rakodtak ki vagy raktak át kikötőben;

| c) | az uniós vizeken tevékenységet folytató harmadik országbeli halászhajókra és uniós vizeken hobbihorgászatot folytató harmadik országbeli hajókra. |
| --- | --- |

c)

az uniós vizeken tevékenységet folytató harmadik országbeli halászhajókra és uniós vizeken hobbihorgászatot folytató harmadik országbeli hajókra.

3. cikk

Kapcsolat más uniós jogi aktusokkal

Ez a rendelet a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletben (17) és az (EU) 2016/1627 rendeletben megállapított rendelkezések sérelme nélkül alkalmazandó.

17

Az e rendeletben meghatározott intézkedések az 1005/2008/EK és az 1224/2009/EK rendeletben meghatározott intézkedéseken felül alkalmazandók.

4. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „az ICCAT szabályozása alá eső fajok”: az I. mellékletben felsorolt fajok;

„az ICCAT szabályozása alá eső fajok”

2.   „trópusi tonhalfélék”: nagyszemű tonhal, sárgaúszójú tonhal és bonitó;

„trópusi tonhalfélék”

3.   „halászhajó”: a tengerek biológiai erőforrásainak kereskedelmi célú kiaknázására felszerelt vízi jármű, vagy kékúszójú tonhal fogására szolgáló csapda;

„halászhajó”

4.   „fogóhajó”: a tengerek biológiai erőforrásainak kifogására használt halászhajó;

„fogóhajó”

5.   „uniós halászhajó”: valamely tagállam lobogója alatt közlekedő és az Európai Unióban lajstromozott halászhajó;

„uniós halászhajó”

6.   „halászati engedély”: egy uniós halászhajó számára kiadott engedély, amelynek birtokában az adott hajó meghatározott időtartamon belül, különleges feltételek mellett meghatározott halászati tevékenységeket végezhet egy adott területen vagy egy adott halászat keretében;

„halászati engedély”

7.   „különleges halászati engedély”: egy uniós halászhajó számára kiadott engedély, amelynek birtokában az adott hajó meghatározott időtartamon belül, különleges feltételek mellett meghatározott halászeszközökkel meghatározott halászati tevékenységeket végezhet egy adott területen vagy egy adott halászat keretében;

„különleges halászati engedély”

8.   „átrakás”: egy halászhajó fedélzetén található halászati termékek egy részének vagy egészének egy másik hajóra történő rakodása;

„átrakás”

9.   „hobbihorgászat”: a tengerek biológiai erőforrásainak szabadidős, turisztikai vagy sportolási célú kiaknázására irányuló, nem kereskedelmi célú halászati tevékenység;

„hobbihorgászat”

10.   „Task I. adatok”: az ICCAT által „Az atlanti tonhalfélék és tonhalszerű halak helyszíni statisztikai és mintavételi kézikönyve” című dokumentumban Task I-ként meghatározott adatok;

„Task I. adatok”

11.   „Task II. adatok”: az ICCAT által „Az atlanti tonhalfélék és tonhalszerű halak helyszíni statisztikai és mintavételi kézikönyve” című dokumentumban Task II-ként meghatározott adatok;

„Task II. adatok”

12.   „szerződő fél”: az ICCAT-egyezmény szerződő fele, valamint együttműködő nem szerződő fél, szervezet vagy halászatot folytató szervezet;

„szerződő fél”

13.   „az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó terület”: az Atlanti-óceán és a vele szomszédos tengerek valamennyi vízterülete;

„az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó terület”

14.   „fenntartható halászati partnerségi megállapodás”: az 1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 37. pontjában meghatározott nemzetközi megállapodás;

„fenntartható halászati partnerségi megállapodás”

15.   „hajó hossza”: a hajóorr legelülső pontja és a hajófar leghátulsó pontja közötti egyenes vonalban mért távolság;

„hajó hossza”

16.   „nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó”: 24 méternél nagyobb teljes hosszúságú nyílt vízi horogsoros hajó;

„nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó”

17.   „nagyméretű halászhajó”: 20 méternél nagyobb teljes hosszúságú halászhajó;

„nagyméretű halászhajó”

18.   „nagyméretű fogóhajó”: 20 méternél nagyobb hosszúságú fogóhajó;

„nagyméretű fogóhajó”

19.   „nagyméretű halászhajók ICCAT-nyilvántartása”: az ICCAT titkársága által olyan nagyméretű halászhajókról vezetett nyilvántartás, amelyek az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen halászhatnak az ICCAT szabályozása alá eső fajokra;

„nagyméretű halászhajók ICCAT-nyilvántartása”

20.   „segédhajó”: a halászati tevékenységeket elősegítő, támogató vagy előkészítő, és ennek részeként például a fogóhajót ellátó olyan hajó, amely nem fedélzeten szállított vízi jármű, és amely nincs felszerelve működő halászeszközzel;

„segédhajó”

21.   „szállítóhajó”: olyan segédhajó, amely részt vesz az ICCAT szabályozása alá eső fajok átrakásában, és azokat átveszi a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajóktól;

„szállítóhajó”

22.   „szállítóhajók ICCAT-nyilvántartása”: az ICCAT titkársága által olyan szállítóhajókról vezetett nyilvántartás, amelyek az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen tengeren végzett átrakási művelet keretében rakományt vehetnek át nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajóktól;

„szállítóhajók ICCAT-nyilvántartása”

23.   „trópusi tonhalfélék halászatára engedéllyel rendelkező hajók ICCAT-nyilvántartása”: az ICCAT titkársága által olyan nagyméretű halászhajókról vezetett nyilvántartás, amelyek az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen trópusi tonhalféléket halászhatnak, tarthatnak fedélzetükön, rakhatnak át, szállíthatnak, dolgozhatnak fel vagy rakodhatnak ki;

„trópusi tonhalfélék halászatára engedéllyel rendelkező hajók ICCAT-nyilvántartása”

24.   „halcsoportosulást előidéző eszköz (FAD)”: minden olyan, a tenger felszínén lebegő eszköz, amelyet azzal a céllal telepítenek, hogy odavonzza a halakat;

„halcsoportosulást előidéző eszköz (FAD)”

25.   „IUU-halászat”: az 1005/2008/EK rendelet 2. cikkének 1. pontjában meghatározott halászati tevékenységek;

„IUU-halászat”

26.   „az ICCAT IUU-jegyzéke”: olyan hajók jegyzéke, amelyek az ICCAT szerint IUU-halászatot folytattak;

„az ICCAT IUU-jegyzéke”

27.   „horogsor”: egy fő zsinórból álló, számos, a célfajoktól függően különböző hosszúságú és elhelyezésű mellékzsinórra (horogelőke) szerelt horoggal ellátott halászeszköz;

„horogsor”

28.   „erszényes kerítőháló”: olyan kerítőháló, amelynél a hálófeneket összehúzzák a háló fenekén lévő szorítózsinór segítségével, amely a fenék-vontatókötél mentén több gyűrűn van átfűzve, és így lehetővé teszi a háló összehúzását vagy összezárását;

„erszényes kerítőháló”

29.   „horog”: meghajlított, kihegyezett végű acéldrótdarab.

„horog”

II. CÍM

BIZONYOS FAJOKAT ÉRINTŐ ÁLLOMÁNYGAZDÁLKODÁSI, ÁLLOMÁNYVÉDELMI ÉS ELLENŐRZÉSI INTÉZKEDÉSEK

I. FEJEZET

Trópusi tonhalfélék

5. cikk

A nagyszemű tonhalra halászó nagyméretű uniós fogóhajók számára vonatkozó korlátozások

Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen nagyszemű tonhalra halászó nagyméretű uniós fogóhajók számát és bruttó tonnatartalomban (BT) kifejezett teljes kapacitását a következők szerint kell meghatározni:

| a) | az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen az 1991 és 1992 közötti időszakban nagyszemű tonhalra halászó uniós fogóhajók átlagos száma és BT-ben kifejezett kapacitása alapján; és |
| --- | --- |

a)

az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen az 1991 és 1992 közötti időszakban nagyszemű tonhalra halászó uniós fogóhajók átlagos száma és BT-ben kifejezett kapacitása alapján; és

| b) | a nagyszemű tonhalra halászó uniós fogóhajók számának – az ICCAT részére 2005. június 30-án küldött értesítés szerinti – 2005. évi korlátozása alapján. |
| --- | --- |

b)

a nagyszemű tonhalra halászó uniós fogóhajók számának – az ICCAT részére 2005. június 30-án küldött értesítés szerinti – 2005. évi korlátozása alapján.

6. cikk

A trópusi tonhalfélékre halászó nagyméretű fogóhajókra és a segédhajókra vonatkozó különleges engedélyek

(1)   A tagállamok a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletben (18) megállapított rendelkezéseknek megfelelően engedélyeket adnak ki a lobogójuk alatt közlekedő nagyméretű fogóhajók részére, hogy az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen trópusi tonhalfélékre halásszanak.

(2)   A tagállamok engedélyeket bocsátanak ki a lobogójuk alatt közlekedő olyan segédhajók részére, amelyek bármilyen módon támogatják az (1) bekezdésben említett hajók tevékenységét.

7. cikk

A trópusi tonhalfélék halászatára engedéllyel rendelkező hajók ICCAT-nyilvántartása

(1)   A tagállamok haladéktalanul, de legkésőbb 30 napon belük értesítik a Bizottságot minden olyan eseményről, amely szükségessé teszi a trópusi tonhalfélék halászatára engedéllyel rendelkező hajók ICCAT-nyilvántartásának kiegészítését, egyes részeinek törlését vagy módosítását. A Bizottság ezeket az információkat késedelem nélkül, de legkésőbb az ilyen esemény napjától számított 45 napon belül benyújtja az ICCAT titkárságának.

(2)   A trópusi tonhalfélék halászatára engedéllyel rendelkező hajók ICCAT-nyilvántartásában nem szereplő nagyméretű halászhajók nem kaphatnak engedélyt arra, hogy az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területről származó trópusi tonhalféléket halásszanak, tartsanak fedélzetükön, rakjanak át, szállítsanak, helyezzenek át, dolgozzanak fel vagy rakodjanak ki. Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése ilyen esetekben nem alkalmazandó.

8. cikk

Az egy adott évben trópusi tonhalfélékre halászó hajók jegyzéke

A tagállamok minden évben június 30-ig benyújtják a Bizottságnak azoknak a lobogójuk alatt közlekedő, engedéllyel rendelkező hajóknak a jegyzékét, amelyek az előző naptári évben trópusi tonhalfélékre halásztak az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen. A tagállamoktól kapott jegyzékeket a Bizottság minden évben július 31-ig továbbítja az ICCAT-nak.

9. cikk

Halcsoportosulást előidéző eszközökre vonatkozó gazdálkodási tervek

(1)   A halcsoportosulást előidéző eszközök (FAD-ok) alkalmazásával trópusi tonhalfélékre halászó erszényes kerítőhálós hajókra és horgászbotos hajókra vonatkozóan a tagállamok minden év december 31-ig gazdálkodási tervet nyújtanak be a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók miként használják fel az ilyen FAD-okat. A Bizottság ezeket az információkat a következő év január 31-ig továbbítja az ICCAT titkárságának.

(2)   Az (1) bekezdésben említett gazdálkodási tervek céljai a következők:

| a) | a FAD-ok jellemzőivel, a bóják jellemzőivel, a FAD-halászattal, beleértve a halászati erőkifejtést, valamint a célfajokhoz és a nem célfajokhoz kapcsolódó hatásokkal összefüggő ismeretek bővítése; |
| --- | --- |

a)

a FAD-ok jellemzőivel, a bóják jellemzőivel, a FAD-halászattal, beleértve a halászati erőkifejtést, valamint a célfajokhoz és a nem célfajokhoz kapcsolódó hatásokkal összefüggő ismeretek bővítése;

| b) | a FAD-ok és a jeladók telepítésének és begyűjtésének hatékony kezelése, illetve esetleges elveszítésük hatékony elhárítása; |
| --- | --- |

b)

a FAD-ok és a jeladók telepítésének és begyűjtésének hatékony kezelése, illetve esetleges elveszítésük hatékony elhárítása;

| c) | a FAD-ok és a FAD-halászat ökoszisztémára gyakorolt hatásainak csökkentése és visszaszorítása, többek között – szükség esetén – a halászati mortalitást előidéző különféle tényezők befolyásolásával (ilyen például a telepített FAD-ok száma, beleértve az erszényes kerítőhálós hajók által kihelyezett FAD-ok számát, a halászati kapacitás és a segédhajók száma). |
| --- | --- |

c)

a FAD-ok és a FAD-halászat ökoszisztémára gyakorolt hatásainak csökkentése és visszaszorítása, többek között – szükség esetén – a halászati mortalitást előidéző különféle tényezők befolyásolásával (ilyen például a telepített FAD-ok száma, beleértve az erszényes kerítőhálós hajók által kihelyezett FAD-ok számát, a halászati kapacitás és a segédhajók száma).

(3)   Az (1) bekezdésben említett gazdálkodási terveknek tartalmazniuk kell a II. mellékletben foglalt információkat.

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a lobogójuk alatt közlekedő minden egyes, trópusi tonhalfélékre FAD-ok alkalmazásával halászó erszényes kerítőhálós hajó vonatkozásában egy adott időpontban legfeljebb 500 műszerezett bója legyen aktív.

10. cikk

A FAD-okra vonatkozó követelmények

(1)   A FAD-oknak az alábbi követelménynek meg kell felelniük:

| a) | a FAD-ok felületi szerkezete vagy ne legyen letakarva semmilyen anyaggal, vagy csak olyan anyaggal legyen letakarva, amelyek esetében minimális annak a kockázata, hogy nem célfajok egyedei belegabalyodnak; és |
| --- | --- |

a)

a FAD-ok felületi szerkezete vagy ne legyen letakarva semmilyen anyaggal, vagy csak olyan anyaggal legyen letakarva, amelyek esetében minimális annak a kockázata, hogy nem célfajok egyedei belegabalyodnak; és

| b) | a felszín alatti elemek kizárólag olyan anyagból álljanak, amelybe a nem célfajok egyedei nem tudnak belegabalyodni. |
| --- | --- |

b)

a felszín alatti elemek kizárólag olyan anyagból álljanak, amelybe a nem célfajok egyedei nem tudnak belegabalyodni.

(2)   A FAD-ok tervezésekor lehetőség szerint előnyben kell részesíteni a biológiailag lebomló anyagokat azzal a céllal, hogy a biológiailag nem lebomló FAD-ok 2018-ig fokozatosan kikerüljenek a használatból.

(3)   A tagállamok a 71. cikkben említett éves jelentés részeként beszámolnak a Bizottságnak az e cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt előírások betartása érdekében hozott intézkedéseikről. A Bizottság ezeket az információkat továbbítja az ICCAT titkárságának.

11. cikk

A FAD-okkal kapcsolatban a hajók által benyújtott információk

(1)   Minden egyes FAD telepítésekor az erszényes kerítőhálós és horgászbotos uniós fogóhajók és uniós segédhajók kötelesek összegyűjteni és bejelenteni az alábbi információkat és adatokat:

| a) | a FAD földrajzi helyzete; |
| --- | --- |

a)

a FAD földrajzi helyzete;

| b) | a FAD telepítésének dátuma; |
| --- | --- |

b)

a FAD telepítésének dátuma;

| c) | a FAD típusa (lehorgonyzott FAD, sodródó mesterséges FAD); |
| --- | --- |

c)

a FAD típusa (lehorgonyzott FAD, sodródó mesterséges FAD);

| d) | FAD-azonosító (azaz FAD-jelzés vagy a FAD-jeladó azonosítója, bója típusa – például egyszerű bója vagy szonárral felszerelt bója) vagy bármilyen, a tulajdonos azonosítására alkalmas információ; |
| --- | --- |

d)

FAD-azonosító (azaz FAD-jelzés vagy a FAD-jeladó azonosítója, bója típusa – például egyszerű bója vagy szonárral felszerelt bója) vagy bármilyen, a tulajdonos azonosítására alkalmas információ;

| e) | a FAD tervezési jellemzői (a lebegő rész és a víz alatti felfüggesztő szerkezet méretei és anyaga, valamint a víz alatti felfüggesztő szerkezet olyan elemei, amelyeken élőlények fennakadhatnak). |
| --- | --- |

e)

a FAD tervezési jellemzői (a lebegő rész és a víz alatti felfüggesztő szerkezet méretei és anyaga, valamint a víz alatti felfüggesztő szerkezet olyan elemei, amelyeken élőlények fennakadhatnak).

(2)   A FAD minden egyes szemléjekor – akár sor kerül utána halászati műveletre, akár nem – az erszényes kerítőhálós és horgászbotos uniós fogóhajók és uniós segédhajók kötelesek összegyűjteni és bejelenteni az alábbi információkat és adatokat:

| a) | a szemle típusa (vontatás, begyűjtés, elektronikus berendezéseket érintő beavatkozás); |
| --- | --- |

a)

a szemle típusa (vontatás, begyűjtés, elektronikus berendezéseket érintő beavatkozás);

| b) | a FAD földrajzi helyzete; |
| --- | --- |

b)

a FAD földrajzi helyzete;

| c) | a szemle dátuma; |
| --- | --- |

c)

a szemle dátuma;

| d) | a FAD típusa (lehorgonyzott FAD, sodródó természetes FAD, sodródó mesterséges FAD); |
| --- | --- |

d)

a FAD típusa (lehorgonyzott FAD, sodródó természetes FAD, sodródó mesterséges FAD);

| e) | FAD-azonosító (azaz FAD-jelzés vagy a jeladó azonosítója) vagy bármilyen, a tulajdonos azonosítására alkalmas információ; |
| --- | --- |

e)

FAD-azonosító (azaz FAD-jelzés vagy a jeladó azonosítója) vagy bármilyen, a tulajdonos azonosítására alkalmas információ;

| f) | ha a szemlét halászati művelet követi, a művelet eredményei a fogások és a járulékos fogások tekintetében, akár megtartották a kifogott egyedeket, akár visszadobták őket élve vagy elpusztult állapotban, vagy, ha a szemlét nem követi halászati művelet, e döntés oka (például nincs elég hal vagy túl kicsik a halak). |
| --- | --- |

f)

ha a szemlét halászati művelet követi, a művelet eredményei a fogások és a járulékos fogások tekintetében, akár megtartották a kifogott egyedeket, akár visszadobták őket élve vagy elpusztult állapotban, vagy, ha a szemlét nem követi halászati művelet, e döntés oka (például nincs elég hal vagy túl kicsik a halak).

(3)   A FAD-ok minden egyes elveszítésekor az erszényes kerítőhálós és horgászbotos uniós fogóhajók és uniós segédhajók kötelesek összegyűjteni és bejelenteni az alábbi információkat és adatokat:

| a) | az utolsó rögzített földrajzi helyzet; |
| --- | --- |

a)

az utolsó rögzített földrajzi helyzet;

| b) | az utolsó rögzített földrajzi helyzet dátuma; |
| --- | --- |

b)

az utolsó rögzített földrajzi helyzet dátuma;

| c) | FAD-azonosító (azaz FAD-jelzés vagy a jeladó azonosítója) vagy bármilyen, a tulajdonos azonosítására alkalmas információ. |
| --- | --- |

c)

FAD-azonosító (azaz FAD-jelzés vagy a jeladó azonosítója) vagy bármilyen, a tulajdonos azonosítására alkalmas információ.

(4)   Az uniós halászhajók jegyzéket vezetnek a telepített FAD-okról, amelyet negyedévente naprakésszé tesznek; e jegyzéknek tartalmaznia kell legalább a III. mellékletben foglalt információkat.

12. cikk

A FAD-okkal kapcsolatban a tagállamok által benyújtott információk

A tagállamok minden évben, az ICCAT által az adott évre megállapított határidő előtt 15 nappal az ICCAT titkárságának való továbbítás céljával benyújtják a Bizottságnak az alábbi információkat:

| a) | a ténylegesen telepített FAD-ok száma negyedéves alapon, FAD-típusonkénti bontásban, feltüntetve a FAD-hoz kapcsolódó jeladó/bója vagy a FAD-hoz kapcsolódó szonár jelenlétét vagy hiányát; |
| --- | --- |

a)

a ténylegesen telepített FAD-ok száma negyedéves alapon, FAD-típusonkénti bontásban, feltüntetve a FAD-hoz kapcsolódó jeladó/bója vagy a FAD-hoz kapcsolódó szonár jelenlétét vagy hiányát;

| b) | a ténylegesen telepített jeladók/bóják száma és típusa (például rádiójeladó, szonárral felszerelt bója) negyedéves alapon; |
| --- | --- |

b)

a ténylegesen telepített jeladók/bóják száma és típusa (például rádiójeladó, szonárral felszerelt bója) negyedéves alapon;

| c) | azon üzemben lévő jeladók/bóják átlagos száma negyedéves alapon, amelyeket az egyes hajók követtek; |
| --- | --- |

c)

azon üzemben lévő jeladók/bóják átlagos száma negyedéves alapon, amelyeket az egyes hajók követtek;

| d) | az elveszített, üzemben lévő FAD-ok átlagos száma negyedéves alapon; |
| --- | --- |

d)

az elveszített, üzemben lévő FAD-ok átlagos száma negyedéves alapon;

| e) | minden egyes segédhajó vonatkozásában a tengeren töltött napok száma 1°-os hálóban mért területenként, havonta és lobogó szerinti tagállamonként. |
| --- | --- |

e)

minden egyes segédhajó vonatkozásában a tengeren töltött napok száma 1°-os hálóban mért területenként, havonta és lobogó szerinti tagállamonként.

13. cikk

Naplók

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

| a) | az uniós kutatók számára mihamarabb összegyűjtve hozzáférhetők legyenek a papíralapú és az elektronikus halászati naplók és adott esetben a FAD-naplók; |
| --- | --- |

a)

az uniós kutatók számára mihamarabb összegyűjtve hozzáférhetők legyenek a papíralapú és az elektronikus halászati naplók és adott esetben a FAD-naplók;

| b) | a Bizottság részére a 50. cikk szerint elküldött Task II. adatok tartalmazzák a halászat során gyűjtött vagy adott esetben a FAD-naplókból kigyűjtött adatokat. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság részére a 50. cikk szerint elküldött Task II. adatok tartalmazzák a halászat során gyűjtött vagy adott esetben a FAD-naplókból kigyűjtött adatokat.

14. cikk

A növendék halak védelmével összefüggő időbeli és területi tilalom

(1)   Az alábbi területen és időszakban tilos a trópusi tonhalfélék célzott halászata vagy e halászati tevékenység olyan eszközökkel, többek között FAD-ok alkalmazásával való támogatása, amelyek befolyással lehetnek a halak csoportosulására:

| a) | minden évben a január 1-jétől február 28-ig tartó időszakban; és |
| --- | --- |

a)

minden évben a január 1-jétől február 28-ig tartó időszakban; és

| b) | az alábbiakkal határolt területen:






  — | északi határ – az északi szélesség 5°-nál húzódó szélességi kör, |
| --- | --- | --- |

b)

az alábbiakkal határolt területen:

—

északi határ – az északi szélesség 5°-nál húzódó szélességi kör,

| — | déli határ – a déli szélesség 4°-nál húzódó szélességi kör, |
| --- | --- |

—

déli határ – a déli szélesség 4°-nál húzódó szélességi kör,

| — | nyugati határ – a nyugati hosszúság 20°-nál húzódó hosszúsági kör, |
| --- | --- |

—

nyugati határ – a nyugati hosszúság 20°-nál húzódó hosszúsági kör,

| — | keleti határ – Afrika partvonala. |
| --- | --- |

—

keleti határ – Afrika partvonala.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti tilalomnak magában kell foglalnia a következőket:

| a) | bármilyen, bójával felszerelt vagy bója nélküli úszó tárgy vízre bocsátása; |
| --- | --- |

a)

bármilyen, bójával felszerelt vagy bója nélküli úszó tárgy vízre bocsátása;

| b) | mesterséges tárgyak – többek között hajók – körül, alatt vagy azokkal együtt folytatott halászat; |
| --- | --- |

b)

mesterséges tárgyak – többek között hajók – körül, alatt vagy azokkal együtt folytatott halászat;

| c) | természetes tárgyak körül, alatt vagy azokkal együtt folytatott halászat; |
| --- | --- |

c)

természetes tárgyak körül, alatt vagy azokkal együtt folytatott halászat;

| d) | úszó tárgyak vontatása az adott területen kívülre. |
| --- | --- |

d)

úszó tárgyak vontatása az adott területen kívülre.

(3)   Valamennyi tagállam, amelynek hajói az időbeli és területi tilalommal érintett földrajzi területen halászatot folytatnak:

| a) | megfelelő lépéseket tesz annak érdekében, hogy a lobogója alatt közlekedő összes hajó fedélzetén, a segédhajókat is beleértve, az e cikk (1) bekezdésében említett tilalmi időszakban és területen folytatott halászat során megfigyelő tartózkodjon. A megfigyelői programnak meg kell felelnie e rendelet IV. mellékletének, az 1224/2009/EK rendelet 73. cikkének sérelme nélkül; |
| --- | --- |

a)

megfelelő lépéseket tesz annak érdekében, hogy a lobogója alatt közlekedő összes hajó fedélzetén, a segédhajókat is beleértve, az e cikk (1) bekezdésében említett tilalmi időszakban és területen folytatott halászat során megfigyelő tartózkodjon. A megfigyelői programnak meg kell felelnie e rendelet IV. mellékletének, az 1224/2009/EK rendelet 73. cikkének sérelme nélkül;

| b) | az a) pontban említett megfigyelők által gyűjtött információkat minden év június 30-ig benyújtja a Bizottságnak, amely erről július 31-ig értesíti az ICCAT-ot; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett megfigyelők által gyűjtött információkat minden év június 30-ig benyújtja a Bizottságnak, amely erről július 31-ig értesíti az ICCAT-ot;

| c) | megfelelő lépéseket tesz a lobogója alatt közlekedő olyan halászhajók ellen, amelyek nem tartják be az (1) bekezdésben említett időbeli és területi tilalmat; |
| --- | --- |

c)

megfelelő lépéseket tesz a lobogója alatt közlekedő olyan halászhajók ellen, amelyek nem tartják be az (1) bekezdésben említett időbeli és területi tilalmat;

| d) | a 71. cikkben említett éves jelentés részeként jelentést nyújt be a Bizottságnak a területi és időbeli tilalom betartásáról. |
| --- | --- |

d)

a 71. cikkben említett éves jelentés részeként jelentést nyújt be a Bizottságnak a területi és időbeli tilalom betartásáról.

15. cikk

A trópusi tonhalfélék halászata bizonyos portugál vizeken

Tilos bármilyen mennyiségben a fedélzeten tartani az ICES X alterületnek az é. sz. 36°30′-től északra fekvő, Portugália felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken, vagy az é. sz. 31°-tól északra és a ny. h. 17°30′-től keletre található CECAF-területeken erszényes kerítőhálóval fogott trópusi tonhalféléket, illetve ezeken a területeken tilos e fajoknak az említett halászeszközökkel folytatott célzott halászata. Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése ilyen esetekben nem alkalmazandó.

16. cikk

Az IUU-halászat azonosítása

Ha az ICCAT ügyvezető titkára a 7. cikk (2) bekezdésének, valamint a 14. cikk (1) és (2) bekezdésének uniós halászhajók általi lehetséges megsértéséről értesíti a Bizottságot, a Bizottság erről haladéktalanul tájékoztatja az érintett lobogó szerinti tagállamot. Az említett tagállam azonnal kivizsgálja a helyzetet, és ha az adott hajó halcsoportosulásokat potenciálisan befolyásoló tárgyak – többek között FAD-ok – alkalmazásával halászik, a tagállam felszólítja a hajót, hogy állítsa le a halászatot, szükség esetén pedig arra, hogy késedelem nélkül hagyja el a területet. Az érintett lobogó szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot a vizsgálat eredményéről és az ezek alapján megtett intézkedésekről. A Bizottság ezeket az információkat továbbítja a parti államnak és az ICCAT ügyvezető titkárának.

II. FEJEZET

Észak-atlanti germon

17. cikk

A hajók számára vonatkozó korlátozások

Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen észak-atlanti germonra halászó uniós fogóhajók maximális számát az 1993 és 1995 közötti időszakban az észak-atlanti germonra, mint célfajra halászó uniós fogóhajók átlagos száma alapján kell meghatározni.

III. FEJEZET

Kardhal

1. szakasz

Atlanti-óceáni kardhal

18. cikk

Az észak-atlanti kardhalra vonatkozó gazdálkodási tervek

A kvótát kapott és hajóikkal észak-atlanti kardhalra halászó tagállamok minden évben augusztus 15-ig benyújtják a Bizottságnak gazdálkodási tervüket. A Bizottság ezeket az információkat minden év szeptember 15-ig továbbítja az ICCAT titkárságának.

19. cikk

Az észak-atlanti kardhal legkisebb kifogható mérete

(1)   Tilos a 25 kg élőtömegnél könnyebb, vagy alternatívaként az alsó állkapocstól a farok tövéig mért 125 cm hosszúságnál rövidebb kardhalak célzott halászata, fedélzeten tartása vagy átrakása, kirakodása, szállítása, tárolása, eladásra történő kiállítása vagy felkínálása, értékesítése és forgalmazása. Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése ilyen esetekben nem alkalmazandó.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a 25 kg élőtömegnél könnyebb vagy az alsó állkapocstól a farok tövéig mért 125 cm hosszúságnál rövidebb kardhalak legfeljebb 15 %-os járulékos fogása a fedélzeten tartható, átrakható, áthelyezhető, kirakodható, szállítható, tárolható, értékesíthető, illetve eladásra kiállítható vagy felkínálható.

(3)   A (2) bekezdés szerinti 15 %-os tűréshatárt a hajó összes kardhalfogásában található kardhalak kirakodásonkénti egyedszáma alapján kell kiszámolni.

2. szakasz

Földközi-tengeri kardhal

20. cikk

A földközi-tengeri kardhal halászatára engedéllyel rendelkező hajók

(1)   A tagállamok a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletben (19) megállapított rendelkezéseknek megfelelően engedélyeket adnak ki a földközi-tengeri kardhal halászatára.

(2)   A tagállamok minden év január 8-ig az ICCAT adat- és információszolgáltatási iránymutatásaiban foglalt formátumban benyújtják a Bizottságnak a következőket:

| a) | a lobogójuk alatt közlekedő azon fogóhajók jegyzéke, amelyek engedéllyel rendelkeznek a földközi-tengeri kardhal halászatára; |
| --- | --- |

a)

a lobogójuk alatt közlekedő azon fogóhajók jegyzéke, amelyek engedéllyel rendelkeznek a földközi-tengeri kardhal halászatára;

| b) | azon hajók jegyzéke, amelyek számára a tagállamok engedélyezték a földközi-tengeri kardhal hobbihorgászat során folytatott halászatot. |
| --- | --- |

b)

azon hajók jegyzéke, amelyek számára a tagállamok engedélyezték a földközi-tengeri kardhal hobbihorgászat során folytatott halászatot.

(3)   A Bizottság a (2) bekezdés a) és b) pontjában említett információkat minden év január 15-ig továbbítja az ICCAT titkárságának.

(4)   A tagállamok haladéktalanul, de legkésőbb 30 napon belük értesítik a Bizottságot a földközi-tengeri kardhal halászatára engedéllyel rendelkező, a (2) bekezdés a) és b) pontjában említett hajók jegyzékeit érintő bármilyen kiegészítésről, az azokból történő törlésről vagy azok módosításairól. A Bizottság ezeket az információkat késedelem nélkül, de legkésőbb ezeket a jegyzékeket érintő kiegészítés, törlés vagy módosítás napjától számított 45 napon belül benyújtja az ICCAT titkárságának.

21. cikk

Járulékos fogások

A 20. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett jegyzékben nem szereplő uniós fogóhajók számára nem engedélyezett a fedélzeten lévő összes fogás tömegének és/vagy egyedszámának 5 %-át meghaladó mennyiségű kardhal fogása, fedélzeten tartása, átrakása, szállítása, feldolgozása vagy kirakodása.

22. cikk

Különleges halászati engedély

(1)   A 20. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett jegyzékben szereplő, szigonyt vagy horogsort használó uniós fogóhajóknak különleges halászati engedéllyel kell rendelkezniük.

(2)   A tagállamok minden év június 30-ig elektronikus úton megküldik a Bizottságnak az (1) bekezdésben említett, az előző évre kiadott engedélyek jegyzékét. A Bizottság ezeket az információkat minden év július 31-ig továbbítja az ICCAT titkárságának.

23. cikk

Halászati tilalmi időszakok

(1)   A minden év március 1. és 31., valamint október 1. és november 30. közötti időszakokban földközi-tengeri kardhal nem fogható ki (sem célfajként, sem járulékosan), nem tartható a fedélzeten, nem rakható át és nem rakodható ki.

(2)   A tagállamok figyelemmel kísérik a halászati tilalom hatékonyságát, és minden év augusztus 15-ig benyújtják a Bizottságnak az (1) bekezdésnek való megfelelés céljából végzett megfelelő ellenőrzésekkel és ellenőrző vizsgálatokkal kapcsolatos releváns információkat. A Bizottság ezeket az információkat az ICCAT éves ülése előtt legalább két hónappal megküldi az ICCAT titkárságának.

24. cikk

A földközi-tengeri kardhal legkisebb kifogható mérete

(1)   Csak a kardhal egész egyedei (a külső testrészek eltávolítása nélkül), vagy kopoltyú nélküli és kizsigerelt egyedei tarthatók a fedélzeten, rakhatók át, rakodhatók ki, illetve szállíthatók.

(2)   Tilos az alsó állkapocstól a farok tövéig mért 90 cm hosszúságnál rövidebb földközi-tengeri kardhalak, vagy alternatívaként a 10 kg-os élőtömegnél vagy a 9 kg-os kopoltyú nélküli és kizsigerelt tömegnél, illetve a 7,5 kg-os tisztítás utáni tömegnél (kopoltyú nélkül, kizsigerelve, úszók és a fej egy része nélkül) könnyebb földközi-tengeri kardhalak fogása, fedélzeten tartása, átrakása, kirakodása, szállítása, tárolása, illetve eladásra való kiállítása vagy felkínálása.

(3)   A (2) bekezdéstől eltérve az abban a bekezdésben foglalt legkisebb kifogható méret alatti, járulékosan fogott földközi-tengeri kardhalak a fedélzeten tarthatók, átrakhatók, kirakodhatók, szállíthatók, tárolhatók, eladásra kiállíthatók vagy felkínálhatók, ha kirakodásonkénti tömegük vagy egyedszámuk nem haladja meg a hajó fedélzetén lévő összes földközi-tengeri kardhalfogás 5 %-át.

25. cikk

A földközi-tengeri kardhal halászatára engedéllyel rendelkező hajók halászeszközeire vonatkozó műszaki előírások

(1)   Az 1967/2006/EK tanácsi rendelet (20) 12. cikkétől eltérve a földközi-tengeri kardhalra halászó hajók által kihelyezhető vagy fedélzetre vehető horgok maximális száma 2 800.

(2)   Az (1) bekezdésben említett maximális számon túlmenően, a két napnál hosszabb utak esetében a fedélzeten tartható a felszerelt horgok egy második sorozata is, feltéve, hogy e horogsort kellőképpen rögzítették és elrakták az alsó fedélzeteken oly módon, hogy azt ne lehessen könnyen használatba venni.

(3)   A horgok magassága nem lehet kisebb 7 cm-nél.

(4)   A nyílt vízi horogsorok hossza nem haladhatja meg a 30 tengeri mérföldet (55,56 km).

26. cikk

A földközi-tengeri kardhal halászatával összefüggő jelentéstételi kötelezettségek

(1)   A tagállamok minden év június 30-ig benyújtják Bizottságnak azon, a lobogójuk alatt közlekedő fogóhajókra vonatkozó alábbi információkat, amelyek az előző évben engedéllyel rendelkeztek a földközi-tengeri kardhal nyílt vízi horogsoros halászatára vagy szigonyos halászatára:

| a) | a fogóhajóra vonatkozó információk:






  i. | a hajó neve (a név hiányában a lajstromszámot kell feltüntetni az ország kezdőbetűi nélkül); |
| --- | --- | --- |

a)

a fogóhajóra vonatkozó információk:

i.

a hajó neve (a név hiányában a lajstromszámot kell feltüntetni az ország kezdőbetűi nélkül);

| ii. | a hajó uniós flotta-nyilvántartási száma az (EU) 2017/218 végrehajtási rendelet (21) I. mellékletében meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

ii.

a hajó uniós flotta-nyilvántartási száma az (EU) 2017/218 végrehajtási rendelet (21) I. mellékletében meghatározottak szerint;

| iii. | ICCAT nyilvántartási szám. |
| --- | --- |

iii.

ICCAT nyilvántartási szám.

| b) | a halászati tevékenységekre vonatkozó információk mintavétel alapján vagy a flotta egészére vonatkozóan:






  i. | halászati időszak(ok), valamint a hajó éves halászati napjainak teljes száma, célfajok és területek szerinti bontásban; |
| --- | --- | --- |

b)

a halászati tevékenységekre vonatkozó információk mintavétel alapján vagy a flotta egészére vonatkozóan:

i.

halászati időszak(ok), valamint a hajó éves halászati napjainak teljes száma, célfajok és területek szerinti bontásban;

| ii. | érintett földrajzi területek a hajó által célfajonként és területenként folytatott halászati tevékenységek vonatkozásában az ICCAT statisztikai négyszögek szerinti bontásban; |
| --- | --- |

ii.

érintett földrajzi területek a hajó által célfajonként és területenként folytatott halászati tevékenységek vonatkozásában az ICCAT statisztikai négyszögek szerinti bontásban;

| iii. | a hajó típusa, célfajok és területek szerinti bontásban; |
| --- | --- |

iii.

a hajó típusa, célfajok és területek szerinti bontásban;

| iv. | a hajó által használt horgok száma, célfajok és területek szerinti bontásban; |
| --- | --- |

iv.

a hajó által használt horgok száma, célfajok és területek szerinti bontásban;

| v. | a hajó által használt horogsoregységek száma, célfajok és területek szerinti bontásban; |
| --- | --- |

v.

a hajó által használt horogsoregységek száma, célfajok és területek szerinti bontásban;

| vi. | a hajó horogsoregységeinek teljes hossza célfajok és területek szerinti bontásban; |
| --- | --- |

vi.

a hajó horogsoregységeinek teljes hossza célfajok és területek szerinti bontásban;

| c) | fogási adatok, a lehető legkisebb időbeli-területi egységben megadva:






  i. | a fogások méret és – amennyiben lehetséges – kor szerinti megoszlása; |
| --- | --- | --- |

c)

fogási adatok, a lehető legkisebb időbeli-területi egységben megadva:

i.

a fogások méret és – amennyiben lehetséges – kor szerinti megoszlása;

| ii. | hajónkénti fogások és azok összetétele; |
| --- | --- |

ii.

hajónkénti fogások és azok összetétele;

| iii. | halászati erőkifejtés (a halászati napok átlagos száma hajónként, horgok átlagos száma hajónként, a horogsoregységek átlagos száma hajónként, a horogsorok átlagos teljes hossza hajónként). |
| --- | --- |

iii.

halászati erőkifejtés (a halászati napok átlagos száma hajónként, horgok átlagos száma hajónként, a horogsoregységek átlagos száma hajónként, a horogsorok átlagos teljes hossza hajónként).

(2)   Az (1) bekezdésben említett információkat az ICCAT által meghatározott formátumban kell benyújtani.

(3)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett információkat minden év július 31-ig továbbítja az ICCAT titkárságának.

IV. FEJEZET

Atlanti-óceáni kormos marlin és fehér marlin

27. cikk

Az élve kifogott atlanti-óceáni kormos marlin és fehér marlin egyedeinek visszaengedése

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, a kvótájuk kimerítéséhez közelítő tagállamok biztosítják, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók visszaengedjék a tengerbe a kormos marlin (Makaira nigricans) és a fehér marlin (Tetrapturus albidus) minden olyan egyedét, amely a fedélzetre vételkor életben van.

(2)   Az (1) bekezdésben említett tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a kormos marlin és a fehér marlin egyedeit a túlélési esélyeik maximalizálását biztosító módon engedjék vissza.

28. cikk

A kormos marlin és fehér marlin halászati lehetőségeken túl kifogott mennyiségeinek kirakodása

Amennyiben egy adott tagállam kimerítette a kvótáját, gondoskodnia kell arról, hogy a kormos marlin és a fehér marlin olyan kirakodott egyedei, amelyek a hajó mellé történő vontatáskor már nem élnek, ne kerülhessenek értékesítésre vagy kereskedelmi forgalomba. Az ilyen kirakodások nem számítanak bele az ICCAT 2015-05. sz. ajánlásának (1) bekezdésében foglalt fogási korlátozásba, feltéve, hogy ezt a tilalmat az e rendelet 71. cikkében említett éves jelentés egyértelműen megmagyarázza.

29. cikk

A kormos marlin és a fehér marlin hobbihorgászata

(1)   Azok a tagállamok, amelyeknek hajói részt vesznek a kormos marlin és a fehér marlin hobbihorgászatában, a szóban forgó fajokat érintő hobbihorgászati versenyek során a kirakodott halmennyiség 5 %-ára terjesztik ki a tudományos megfigyelők tevékenységét.

(2)   A kormos marlin hobbihorgászata során az alsó állkapocstól a farok tövéig mért 251 cm hosszúságú minimális állományvédelmi referenciaméret alkalmazandó.

(3)   A fehér marlin hobbihorgászata során az alsó állkapocstól a farok tövéig mért 168 cm hosszúságú minimális állományvédelmi referenciaméret alkalmazandó.

(4)   A kormos marlin és a fehér marlin hobbihorgászat keretében kifogott egyedeit – akár egészben, akár daraboltan – tilos értékesíteni vagy értékesítésre kínálni.

V. FEJEZET

Cápafélék

30. cikk

Általános rendelkezések

(1)   A cápáktól eltérő fajokra irányuló halászati tevékenységek keretében járulékosan kifogott, élelmezési vagy megélhetési célokat nem szolgáló élő cápákat vissza kell engedni.

(2)   A tagállamok az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott cápafajok vonatkozásában lehetőség szerint kutatást végeznek azzal a céllal, hogy fokozzák a halászeszköz szelektivitását, feltérképezzék a potenciális ivadéknevelő területeket, valamint mérlegeljék időbeli és területi tilalom bevezetését, és adott esetben egyéb intézkedések meghozatalát. A kutatás célja az információszerzés az alapvető biológiai és ökológiai paraméterekről, az egyes életszakaszokról és magatartási jellegzetességekről, valamint a potenciális ívási, ellési és ivadéknevelő területek azonosításával kapcsolatban.

31. cikk

Heringcápa (Lamna nasus)

(1)   Az ICCAT által szabályozott halászati tevékenységek során kifogott heringcápákat tilos – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tartani, átrakni vagy kirakodni.

(2)   Az uniós fogóhajók kötelesek mihamarabb sértetlenül visszaengedni a tengerbe az ICCAT által szabályozott halászati tevékenységek során kifogott heringcápákat, amikor a hajó mellé vontatják őket.

32. cikk

Nagyszemű rókacápa (Alopias superciliosus)

(1)   Az ICCAT által szabályozott halászati tevékenységek során kifogott nagyszemű rókacápákat tilos – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tartani, átrakni vagy kirakodni.

(2)   Az uniós fogóhajók kötelesek mihamarabb sértetlenül visszaengedni a tengerbe az ICCAT által szabályozott halászati tevékenységek során kifogott nagyszemű rókacápákat, amikor a hajó mellé vontatják őket.

33. cikk

Lándzsafogú cápa (Isurus oxyrinchus)

A tagállamok meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a lándzsafogú cápa halászatában csökkentsék a halászati mortalitást, és a 71. cikkben említett éves jelentés részeként beszámolnak a Bizottságnak az elért eredményekről.

34. cikk

Fehérfoltú cápa (Carcharhinus longimanus)

(1)   Az ICCAT által szabályozott halászati tevékenységek során kifogott fehérfoltú cápákat tilos – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tartani, átrakni vagy kirakodni.

(2)   Az uniós fogóhajók kötelesek mihamarabb sértetlenül visszaengedni a tengerbe az ICCAT által szabályozott halászati tevékenységek során kifogott fehérfoltú cápákat, amikor a hajó mellé vontatják őket.

35. cikk

Pörölycápák

(1)   Az ICCAT által szabályozott halászati tevékenységek során kifogott, a Sphyrnidae családba tartozó pörölycápákat (a Sphyrna tiburo kivételével) tilos – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tartani, átrakni vagy kirakodni.

(2)   Az uniós fogóhajók kötelesek mihamarabb sértetlenül visszaengedni a tengerbe az ICCAT által szabályozott halászati tevékenységek során kifogott pörölycápákat, amikor a hajó mellé vontatják őket.

36. cikk

Selyemcápa (Carcharhinus falciformis)

(1)   Az ICCAT által szabályozott halászati tevékenységek során kifogott selyemcápákat tilos – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tartani, átrakni vagy kirakodni.

(2)   Az uniós fogóhajók kötelesek mihamarabb sértetlenül visszaengedni a tengerbe az ICCAT által szabályozott halászati tevékenységek során kifogott selyemcápákat, legkésőbb a fogás halraktárakba helyezése előtt, kellő figyelmet fordítva a legénység biztonságára.

(3)   Az ICCAT által szabályozott halászati tevékenységekben részt vevő erszényes kerítőhálós uniós hajóknak további intézkedéseket kell hozniuk a járulékosan fogott selyemcápák túlélési esélyeinek növelése érdekében. A tagállamok a 71. cikkben említett éves jelentés részeként beszámolnak a Bizottságnak az elért eredményekről.

37. cikk

A tudományos megfigyelők és más, felhatalmazott egyének általi mintavételezés a cápafajok esetében

(1)   A heringcápa, a nagyszemű rókacápa, a fehérfoltú cápa, (a Sphyrna tiburo kivételével a Sphyrnidae családba tartozó) pörölycápák és a selyemcápa fedélzeten tartására vonatkozóan a 31., a 32., a 34., a 35. és a 36. cikkben foglalt tilalomtól eltérve a tudományos megfigyelők vagy a szerződő fél által biológiai minták gyűjtésére felhatalmazott személyek a kereskedelmi halászat során az alábbi feltételek mellett gyűjthetnek biológiai mintákat:

| a) | a biológiai minták csak a hálóbehúzáskor már elpusztult állatokból gyűjthetők; |
| --- | --- |

a)

a biológiai minták csak a hálóbehúzáskor már elpusztult állatokból gyűjthetők;

| b) | a biológiai mintákat egy, az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának bejelentett kutatási projekt keretében kell gyűjteni, és a mintákat az említett bizottság által ajánlott kutatási prioritások figyelembevételével kell feldolgozni. A kutatási projektnek tartalmaznia kellene egy olyan részletes dokumentumot, amely ismerteti a projekt célját, az alkalmazandó módszereket, a gyűjtendő minták számát és típusát, valamint az időt és a mintavételi területet; |
| --- | --- |

b)

a biológiai mintákat egy, az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának bejelentett kutatási projekt keretében kell gyűjteni, és a mintákat az említett bizottság által ajánlott kutatási prioritások figyelembevételével kell feldolgozni. A kutatási projektnek tartalmaznia kellene egy olyan részletes dokumentumot, amely ismerteti a projekt célját, az alkalmazandó módszereket, a gyűjtendő minták számát és típusát, valamint az időt és a mintavételi területet;

| c) | a biológiai mintákat a kirakodási kikötő vagy az átrakás helyszínének eléréséig a fedélzeten kell tartani; és |
| --- | --- |

c)

a biológiai mintákat a kirakodási kikötő vagy az átrakás helyszínének eléréséig a fedélzeten kell tartani; és

| d) | minden, e cikknek megfelelően gyűjtött mintát a lobogó szerinti állam engedélyének, bérelt hajók esetében pedig a bérbeadó szerződő fél és a lobogó szerinti állam engedélyének kell kísérnie a végső kirakodási kikötőig. Az ilyen mintákat és a mintaként gyűjtött cápaegyedek egyéb részeit nem lehet forgalomba hozni, illetve értékesíteni. |
| --- | --- |

d)

minden, e cikknek megfelelően gyűjtött mintát a lobogó szerinti állam engedélyének, bérelt hajók esetében pedig a bérbeadó szerződő fél és a lobogó szerinti állam engedélyének kell kísérnie a végső kirakodási kikötőig. Az ilyen mintákat és a mintaként gyűjtött cápaegyedek egyéb részeit nem lehet forgalomba hozni, illetve értékesíteni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett biológiai minták taxonómiai tanulmányok vagy faunagyűjtemények céljára tartalmazhatnak különösen tövisnyúlványokat, szöveteket, szaporítószerveket, gyomrot, bőrmintákat, spirális bélvezetéket, állkapcsot, egész halat vagy csontvázat.

(3)   A mintavételi kampány csak akkor kezdődhet meg, ha az érintett tagállam erre vonatkozóan megadta az engedélyt.

VI. FEJEZET

Tengeri madarak

38. cikk

A tengeri madarak védelmében hozott enyhítő intézkedések a d. sz. 20° és a d. sz. 25° közötti területen

(1)   A d. sz. 20° és a d. sz. 25° közötti területen halászó hajók kötelesek az V. mellékletben foglalt követelményeknek és kiegészítő iránymutatásoknak megfelelő madárriasztó zsinórokat és tori rudakat szállítani és használni.

(2)   A madárriasztó zsinórokat mindig a horogsoros halászhajóknak a vízre való belépése előtt kell kivetni.

(3)   Amennyiben megvalósítható, a madarak nagy száma vagy aktivitása esetén egy második tori rudat és madárriasztó zsinórt is be kell vetni.

(4)   Valamennyi hajón tartalék madárriasztó zsinórokat kell tartani oly módon, hogy azok azonnal bevethetők legyenek.

(5)   A kardhalra monofil horogsorral halászó horogsoros hajók mentesülnek az (1), (2) és (3) bekezdés követelményei alól, feltéve, hogy teljesülnek az alábbi feltételek:

| a) | a horogsort éjszaka kihelyezik ki; az éjszaka a halászat földrajzi helyzetére vonatkozó, tengeri napnyugta/napkelte almanachban megállapított tengeri napnyugta és napkelte közötti időszak; és |
| --- | --- |

a)

a horogsort éjszaka kihelyezik ki; az éjszaka a halászat földrajzi helyzetére vonatkozó, tengeri napnyugta/napkelte almanachban megállapított tengeri napnyugta és napkelte közötti időszak; és

| b) | a horogtól legfeljebb 3 m távolságra legalább 60 g tömegű forgónehezéket helyeznek el az optimális süllyedési ráta eléréséhez. |
| --- | --- |

b)

a horogtól legfeljebb 3 m távolságra legalább 60 g tömegű forgónehezéket helyeznek el az optimális süllyedési ráta eléréséhez.

Az első albekezdésben említett mentesítést alkalmazó hajók lobogó szerinti tagállamai tájékoztatják a Bizottságot az említett hajókra kiterjedő tudományos megfigyelői programjuk keretében kapott tudományos eredményekről.

39. cikk

A tengeri madarak védelmében hozott enyhítő intézkedések a d. sz. 25°-tól délre eső területen

A horogsoros hajók az V. mellékletben foglalt követelményeknek és kiegészítő iránymutatásoknak megfelelően kötelesek az alábbiak közül legalább két enyhítő intézkedést alkalmazni:

| a) | a horogsor éjszakai kihelyezése minimális fedélzeti világítással; |
| --- | --- |

a)

a horogsor éjszakai kihelyezése minimális fedélzeti világítással;

| b) | madárriasztó zsinórok; |
| --- | --- |

b)

madárriasztó zsinórok;

| c) | a zsinórok lesúlyozása. |
| --- | --- |

c)

a zsinórok lesúlyozása.

40. cikk

A tengeri madarakkal összefüggő jelentéstételi kötelezettségek

(1)   A horogsoros hajók a lobogójuk szerinti tagállam részére gyűjtik és rendelkezésre bocsátják a tengeri madarakkal való kölcsönhatásokkal összefüggő információkat, beleértve a járulékos fogásokkal kapcsolatos információkat is. A tagállamok ezeket az információkat minden év június 30-ig eljuttatják a Bizottságnak. A Bizottság az említett információkat haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának.

(2)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a 38. és a 39. cikkben megállapított intézkedések végrehajtásáról, valamint a tengeri madarak halászeszközökkel való véletlen befogásának csökkentésére irányuló uniós cselekvési terv végrehajtásának terén elért előrehaladásról.

VII. FEJEZET

Tengeri teknősök

41. cikk

Tengeri teknősökkel kapcsolatos általános rendelkezések

(1)   Az erszényes kerítőhálós hajóknak el kell kerülniük a tengeri teknősök bekerítését, a bekerített vagy a halászeszközökbe – többek között FAD-okba – belegabalyodott tengeri teknősöket pedig kötelesek visszaengedni a tengerbe. A tengeri teknősök és az erszényes kerítőhálók, illetve FAD-ok közötti kölcsönhatásokról be kell számolniuk a lobogójuk szerinti tagállamnak.

(2)   A nyílt vízi horogsoros hajók kötelesek a tengeri teknősök biztonságos kezelését, kioldozását és szabadon engedését lehetővé tévő felszereléseket szállítani és használni, amelyek révén maximalizálhatók a tengeri teknősök túlélési esélyei.

(3)   A nyílt vízi horogsoros hajókon szolgáló halászoknak a (2) bekezdésben említett felszerelést a VI. mellékletnek megfelelően kell használniuk a tengeri teknősök túlélési esélyei maximalizálása érdekében.

(4)   A tagállamok a nyílt vízi horogsoros hajókon szolgáló halászokat kiképzik a tengeri teknősök biztonságos kezelésével és szabadon engedésével kapcsolatos technikákra.

42. cikk

Tengeri teknősökkel összefüggő jelentéstételi kötelezettségek

(1)   A tagállamok halászeszközönkénti bontásban gyűjtik a hajóik és a tengeri teknősök között az ICCAT által szabályozott halászati tevékenységek során jelentkező kölcsönhatásokkal összefüggő információkat, amelyeket minden év június 30-ig megküldenek a Bizottságnak. A Bizottság ezeket az információkat minden év július 31-ig továbbítja az ICCAT titkárságának. Ezen információknak tartalmazniuk kell az alábbiakat:

| a) | fogási arányok, a halászeszközök jellemzői, időpontok és helyszínek, célfajok és a kezelés módja (azaz elpusztult állapotban visszadobott vagy élve visszaengedett egyedek); |
| --- | --- |

a)

fogási arányok, a halászeszközök jellemzői, időpontok és helyszínek, célfajok és a kezelés módja (azaz elpusztult állapotban visszadobott vagy élve visszaengedett egyedek);

| b) | kölcsönhatások a tengeri teknősök faja szerinti bontásban; és |
| --- | --- |

b)

kölcsönhatások a tengeri teknősök faja szerinti bontásban; és

| c) | a beleakadás vagy (adott esetben FAD-okba történő) belegabalyodás jellege, a csali típusa, a horog mérete és típusa, valamint az állat mérete. |
| --- | --- |

c)

a beleakadás vagy (adott esetben FAD-okba történő) belegabalyodás jellege, a csali típusa, a horog mérete és típusa, valamint az állat mérete.

(2)   A tagállamok a 71. cikkben említett éves jelentés részeként minden évben beszámolnak a Bizottságnak a 41. cikk végrehajtásáról és más olyan releváns intézkedésekről, amelyeket az ICCAT által szabályozott halászati tevékenységek vonatkozásában az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) 2010-ben közzétett, a tengeri teknősök halászati műveletek okozta mortalitásának csökkentésére irányuló iránymutatásának végrehajtására hoztak.

VIII. FEJEZET

A kékúszójú tonhalra és a kardhalra vonatkozó halászati lehetőségek

43. cikk

Általános elv

Az 1380/2013/EU rendelet 17. cikkével összhangban a tagállamok a rendelkezésükre álló, a kardhal- és kékúszójútonhal-állományra vonatkozó halászati lehetőségek elosztása során átlátható és objektív – többek között környezetvédelmi, szociális és gazdasági jellegű – kritériumokat alkalmaznak, továbbá törekszenek egyrészt arra, hogy a nemzeti kvótákat méltányosan osszák el a különböző flottaszegmensek között, kellő figyelmet fordítva a hagyományos és a kisüzemi halászatra, másrészt pedig arra, hogy ösztönzőket biztosítsanak olyan uniós halászhajók számára, amelyek szelektív halászeszközt vagy alacsony környezeti hatással járó halászati technikákat alkalmaznak.

III. CÍM

KÖZÖS ELLENŐRZÉSI INTÉZKEDÉSEK

I. FEJEZET

Engedélyek

44. cikk

A nagyméretű halászhajók ICCAT-nyilvántartása

(1)   A tagállamok a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletben (22) megállapított rendelkezéseknek megfelelően engedélyeket bocsátanak ki a lobogójuk alatt közlekedő nagyméretű halászhajók részére, hogy az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen az ICCAT szabályozása alá eső fajokra halásszanak, illetve ilyen fajokat tartsanak a fedélzeten, rakjanak át vagy rakodjanak ki.

(2)   A tagállamok az engedélyezés időpontjában benyújtják a Bizottságnak az (1) bekezdésnek megfelelően engedélyezett nagyméretű halászhajók jegyzékeit. A Bizottság ezeket az információkat haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának abból a célból, hogy a jegyzékben szereplő hajókat felvegyék a nagyméretű halászhajók ICCAT-nyilvántartásába.

(3)   A tagállamok késedelem nélkül, de legkésőbb 30 napon belük értesítik a Bizottságot minden olyan eseményről, amely szükségessé teszi a nagyméretű halászhajók ICCAT-nyilvántartásának kiegészítését, egyes részeinek törlését vagy módosítását. A Bizottság ezeket az információkat legkésőbb az ilyen esemény napjától számított 45 napon belül eljuttatja az ICCAT titkárságának.

(4)   A nagyméretű halászhajók ICCAT-nyilvántartásában nem szereplő nagyméretű halászhajók nem kaphatnak engedélyt arra, hogy az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területről származó, az ICCAT szabályozása alá eső fajokra halásszanak, illetve ilyen fajokat tartsanak fedélzetükön, rakjanak át vagy rakodjanak ki. Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése ilyen esetekben nem alkalmazandó.

II. FEJEZET

Hajóbérlés

45. cikk

Hatály

Ez a fejezet a személyzet nélküli hajóbérlés kivételével az uniós fogóhajók és a szerződő felek fogóhajói között létrejövő olyan hajóbérleti megállapodásokra alkalmazandó, amelyek vonatkozásában az érintett uniós fogóhajók nem változtatják meg lobogójukat.

46. cikk

Általános rendelkezések

(1)   Uniós fogóhajók kizárólag bérelt hajókként és kizárólag az alábbi feltételek mellett lehetnek részesei szerződő felekkel megkötött hajóbérleti megállapodásnak:

| a) | a bérelt hajóknak rendelkezniük kell a bérbeadó szerződő fél által kibocsátott halászati engedéllyel, és nem szerepelhetnek az ICCAT IUU-jegyzékében; |
| --- | --- |

a)

a bérelt hajóknak rendelkezniük kell a bérbeadó szerződő fél által kibocsátott halászati engedéllyel, és nem szerepelhetnek az ICCAT IUU-jegyzékében;

| b) | a bérelt hajók egyidejűleg nem halászhatnak egynél több hajóbérleti megállapodás keretében; |
| --- | --- |

b)

a bérelt hajók egyidejűleg nem halászhatnak egynél több hajóbérleti megállapodás keretében;

| c) | a bérelt hajók fogásait kizárólag a bérbeadó szerződő felek kikötőiben lehet kirakodni, hacsak erről a hajóbérleti megállapodás másként nem rendelkezik; és |
| --- | --- |

c)

a bérelt hajók fogásait kizárólag a bérbeadó szerződő felek kikötőiben lehet kirakodni, hacsak erről a hajóbérleti megállapodás másként nem rendelkezik; és

| d) | a bérbeadó társaságnak a bérbeadó szerződő fél területén kell székhellyel rendelkeznie. |
| --- | --- |

d)

a bérbeadó társaságnak a bérbeadó szerződő fél területén kell székhellyel rendelkeznie.

(2)   A bérbeadó szerződő félnek megfelelő módon előzetesen engedélyeznie kell a tengeren végzendő átrakási műveleteket, és e műveleteknek meg kell felelniük e cím IV. fejezetének.

47. cikk

Értesítés

(1)   A lobogó szerinti tagállam a hajóbérleti megállapodás létrejöttekor bejelenti a Bizottsághoz a hajóbérleti megállapodáshoz való hozzájárulását.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett, Bizottságnak történő bejelentést követő 15 naptári napon belül a Bizottság nem kér további információkat, a bérelt hajó megkezdheti az érintett halászati tevékenységeket.

(3)   A lobogó szerinti tagállam minden egyes hajóbérleti megállapodás megszűnéséről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot.

(4)   A Bizottság haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának az (1) és (3) bekezdésben említett információkat.

III. FEJEZET

A fogások ellenőrzése

48. cikk

A kvótákra és a legkisebb kifogható méretre vonatkozó követelmények betartása

(1)   A tagállamok minden év augusztus 20-ig benyújtják a Bizottságnak az ICCAT szabályozása alá eső, kvóták hatálya alá tartozó fajok előző évi fogásaival és a legkisebb kifogható méretre vonatkozó követelmények betartásával kapcsolatos információkat.

(2)   A Bizottság ezeket az információkat minden év szeptember 15-ig továbbítja az ICCAT titkárságának.

49. cikk

Mintavétel a fogásokból

(1)   Az ICCAT szabályozása alá eső releváns fajok biológiai jellemzőivel kapcsolatos ismeretek bővítése és a szóban forgó fajok állapotfelméréséhez szükséges paraméterek megbecslése érdekében a fogások mintavételezését az (EU) 2017/1004 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (23), az (EU) 2016/1251 bizottsági végrehajtási határozatnak (24), valamint az ICCAT által 1990-ben kiadott „Field manual for statistics and sampling Atlantic tunas and tuna-like fishes” („Az atlanti tonhalfélék és tonhalszerű halak helyszíni statisztikai és mintavételi kézikönyve)” című dokumentumnak megfelelően kell elvégezni.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el a fogások e cikk (1) bekezdésében említett mintavételére vonatkozó részletes követelmények tekintetében. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 75. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

50. cikk

A fogások és a halászati erőkifejtés bejelentése

(1)   Hacsak az ICCAT által meghatározott éves határidők teljesítése érdekében a Bizottság másként nem rendelkezik, a tagállamok minden év június 30-ig megküldik a Bizottságnak a következő adatokat (Task I. adatok):

| a) | a flottájuk jellemzőivel kapcsolatos információk az előző évre vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

a flottájuk jellemzőivel kapcsolatos információk az előző évre vonatkozóan;

| b) | az ICCAT szabályozása alá eső fajok tekintetében az előző évre vonatkozó névleges éves fogási adatok becslései (beleértve a járulékos fogásokat és a visszadobásokra vonatkozó adatokat). |
| --- | --- |

b)

az ICCAT szabályozása alá eső fajok tekintetében az előző évre vonatkozó névleges éves fogási adatok becslései (beleértve a járulékos fogásokat és a visszadobásokra vonatkozó adatokat).

(2)   Hacsak az ICCAT által meghatározott éves határidők teljesítése érdekében a Bizottság másként nem rendelkezik, a tagállamok az ICCAT szabályozása alá eső fajok vonatkozásában minden év június 30-ig megküldik a Bizottságnak a következő adatokat (Task II. adatok):

| a) | az előző év tekintetében a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozó adatok, részletes idő- és térbeli bontásban; ezen adatoknak tartalmazniuk kell a visszadobott és visszaengedett halmennyiségre vonatkozó becsléseket, valamint fel kell tüntetni mellettük a halak állapotát (élő vagy elpusztult); |
| --- | --- |

a)

az előző év tekintetében a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozó adatok, részletes idő- és térbeli bontásban; ezen adatoknak tartalmazniuk kell a visszadobott és visszaengedett halmennyiségre vonatkozó becsléseket, valamint fel kell tüntetni mellettük a halak állapotát (élő vagy elpusztult);

| b) | a hobbihorgászat keretében az előző évben ejtett fogásokra vonatkozó bármilyen rendelkezésre álló adat. |
| --- | --- |

b)

a hobbihorgászat keretében az előző évben ejtett fogásokra vonatkozó bármilyen rendelkezésre álló adat.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett információkat a Bizottság haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett Task I. és II. adatokra vonatkozó részletes követelmények tekintetében. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 75. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

IV. FEJEZET

Átrakás

51. cikk

Hatály

(1)   Ez a fejezet a következő átrakási műveletekre alkalmazandó:

| a) | az ICCAT szabályozása alá eső fajokkal és más, az említett fajokkal együtt kifogott fajokkal összefüggésben az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen végrehajtott átrakási műveletek; és |
| --- | --- |

a)

az ICCAT szabályozása alá eső fajokkal és más, az említett fajokkal együtt kifogott fajokkal összefüggésben az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen végrehajtott átrakási műveletek; és

| b) | az ICCAT szabályozása alá eső fajokkal és más, az említett fajokkal együtt az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott fajokkal összefüggésben az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kívül végrehajtott átrakási műveletek. |
| --- | --- |

b)

az ICCAT szabályozása alá eső fajokkal és más, az említett fajokkal együtt az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott fajokkal összefüggésben az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kívül végrehajtott átrakási műveletek.

(2)   Az (1) bekezdés b) pontjától eltérve e fejezet nem vonatkozik azokra a tengeren végrehajtott átrakási műveletekre, amelyek során az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen fogott halakat az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kívül raknak át, amennyiben az ilyen átrakás valamely más regionális tonhalgazdálkodási szervezet által létrehozott átrakási program hatálya alá tartozik.

(3)   Ez a fejezet nem alkalmazandó a friss kardhalat a tengeren átrakó, szigonnyal halászó hajókra.

52. cikk

Kikötői átrakás

(1)   Valamennyi átrakási műveletet kijelölt kikötőkben kell elvégezni; ez alól kivételt képeznek a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók által az 53–60. cikk alapján végrehajtott átrakási műveletek.

(2)   A kikötői átrakás során az uniós halászhajóknak eleget kell tenniük a VII. mellékletben foglalt kötelezettségeknek.

(3)   E cikket az 1224/2009/EK rendelet 17–22. cikkének, valamint az 1005/2008/EK rendelet 4., 6., 7. és 8. cikkének sérelme nélkül kell alkalmazni.

53. cikk

Tengeri átrakás

A nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók által tengeren végzett átrakásokat az 54–60. cikkel összhangban kell lebonyolítani.

54. cikk

A szállítóhajók ICCAT-nyilvántartása

(1)   A tagállamok a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletben (25) megállapított rendelkezéseknek megfelelően engedélyeket adnak ki a lobogójuk alatt közlekedő szállítóhajók részére arra vonatkozóan, hogy az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajóktól tengeren rakományt vegyenek át.

(2)   A tagállamok az engedélyezés időpontjában benyújtják a Bizottságnak az (1) bekezdés alapján engedélyezett szállítóhajók jegyzékeit. A Bizottság ezeket az információkat haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának abból a célból, hogy a jegyzékben szereplő hajókat felvegyék a szállítóhajók ICCAT-nyilvántartásába.

(3)   A lobogó szerinti tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot a szállítóhajóik jegyzékeit érintő bármilyen kiegészítésről, törlésről vagy módosításról. A Bizottság ezeket az információkat haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának.

(4)   A (2) és (3) bekezdésben említett értesítést az ICCAT titkársága által meghatározott formátum és szerkesztési minta szerint kell elkészíteni, és az értesítésnek tartalmaznia kell a következő információkat:

| — | a hajó neve és lajstromszáma, |
| --- | --- |

—

a hajó neve és lajstromszáma,

| — | ICCAT nyilvántartási szám (ha van), |
| --- | --- |

—

ICCAT nyilvántartási szám (ha van),

| — | IMO-szám (ha van), |
| --- | --- |

—

IMO-szám (ha van),

| — | korábbi név (ha volt ilyen), |
| --- | --- |

—

korábbi név (ha volt ilyen),

| — | korábbi lobogó (ha volt ilyen), |
| --- | --- |

—

korábbi lobogó (ha volt ilyen),

| — | más nyilvántartásokból való korábbi törlésre vonatkozó részletek (ha volt ilyen), |
| --- | --- |

—

más nyilvántartásokból való korábbi törlésre vonatkozó részletek (ha volt ilyen),

| — | nemzetközi rádióhívójel, |
| --- | --- |

—

nemzetközi rádióhívójel,

| — | hajótípus, hossz, bruttó regisztertonna és teherbíró képesség, |
| --- | --- |

—

hajótípus, hossz, bruttó regisztertonna és teherbíró képesség,

| — | a tulajdonos(ok) és üzemeltető(k) neve és címe, |
| --- | --- |

—

a tulajdonos(ok) és üzemeltető(k) neve és címe,

| — | az átrakásra engedélyezett időszak. |
| --- | --- |

—

az átrakásra engedélyezett időszak.

(5)   Az 53. cikkben említett tengeri átrakás keretében csak a szállítóhajók ICCAT-nyilvántartásában szereplő szállítóhajók vehetnek át rakományt.

55. cikk

Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók átrakásra vonatkozó engedélyezése

(1)   A tagállamok a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) 5. cikkének megfelelően engedélyeket adnak ki a lobogójuk alatt közlekedő nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók részére tengeri átrakásra vonatkozóan.

(2)   A tagállamok az engedélyezés időpontjában benyújtják a Bizottságnak a lobogójuk alatt közlekedő, az (1) bekezdés alapján engedélyezett nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók jegyzékeit. A Bizottság ezeket az információkat haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának.

(3)   A lobogó szerinti tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot a tengeri átrakási műveletek végrehajtására engedéllyel rendelkező, nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajóik jegyzékeit érintő bármilyen kiegészítésről, törlésről vagy módosításról. A Bizottság ezeket az információkat haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának.

(4)   A (2) és (3) bekezdésben említett értesítést az ICCAT titkársága által meghatározott formátum és szerkesztési minta szerint kell elkészíteni, és az értesítésnek tartalmaznia kell a következő információkat:

| — | a hajó neve és lajstromszáma, |
| --- | --- |

—

a hajó neve és lajstromszáma,

| — | ICCAT nyilvántartási szám, |
| --- | --- |

—

ICCAT nyilvántartási szám,

| — | a tengeri átrakásra engedélyezett időszak, |
| --- | --- |

—

a tengeri átrakásra engedélyezett időszak,

| — | a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó(k) általi igénybevételhez engedéllyel rendelkező szállítóhajó(k) lobogó(i), neve(i) és lajstromszáma(i). |
| --- | --- |

—

a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó(k) általi igénybevételhez engedéllyel rendelkező szállítóhajó(k) lobogó(i), neve(i) és lajstromszáma(i).

56. cikk

A tengeri átrakásra vonatkozó előzetes engedélyezés

(1)   A szerződő felek joghatósága alá tartozó vizeken a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók általi átrakások végrehajtása az érintett szerződő fél előzetes engedélyéhez kötött. Az említett engedély eredeti példányát vagy egy másolatát a hajó fedélzetén kell tartani, és azt kérésre rendelkezésre kell bocsátani az ICCAT regionális megfigyelője részére.

(2)   A nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók kizárólag a lobogójuk szerinti tagállam által előzetesen kiadott engedély birtokában végezhetnek tengeri átrakást. Az említett engedélyhez kapcsolódó dokumentáció eredeti példányát vagy egy másolatát a hajó fedélzetén kell tartani, és azt kérésre rendelkezésre kell bocsátani az ICCAT regionális megfigyelője részére.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett előzetes engedélyek beszerzéséhez a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó parancsnoka vagy tulajdonosa az átrakás tervezett időpontja előtt legalább 24 órával köteles eljuttatni a lobogója szerinti tagállam hatóságainak és a parti szerződő félnek a következő információkat:

| a) | a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó neve és száma a tengeri átrakásra engedéllyel rendelkező nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók ICCAT-nyilvántartásában; |
| --- | --- |

a)

a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó neve és száma a tengeri átrakásra engedéllyel rendelkező nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók ICCAT-nyilvántartásában;

| b) | a szállítóhajó neve és száma a szállítóhajók ICCAT-nyilvántartásában; |
| --- | --- |

b)

a szállítóhajó neve és száma a szállítóhajók ICCAT-nyilvántartásában;

| c) | az átrakni kívánt termékek fajonkénti bontásban (ha ismert), illetve – amennyiben lehetséges – állományonkénti bontásban; |
| --- | --- |

c)

az átrakni kívánt termékek fajonkénti bontásban (ha ismert), illetve – amennyiben lehetséges – állományonkénti bontásban;

| d) | az átrakni kívánt, az ICCAT szabályozása alá eső fajok mennyisége, amennyiben lehetséges állományonkénti bontásban; |
| --- | --- |

d)

az átrakni kívánt, az ICCAT szabályozása alá eső fajok mennyisége, amennyiben lehetséges állományonkénti bontásban;

| e) | az átrakni kívánt, az ICCAT szabályozása alá eső fajokkal együtt kifogott más fajok mennyiségei fajonkénti bontásban (ha ismert); |
| --- | --- |

e)

az átrakni kívánt, az ICCAT szabályozása alá eső fajokkal együtt kifogott más fajok mennyiségei fajonkénti bontásban (ha ismert);

| f) | az átrakás napja és helyszíne; |
| --- | --- |

f)

az átrakás napja és helyszíne;

| g) | a fajonkénti, illetve amennyiben lehetséges, állományonkénti bontásban ismertetett fogások ejtésének földrajzi helye ICCAT statisztikai területek szerint. |
| --- | --- |

g)

a fajonkénti, illetve amennyiben lehetséges, állományonkénti bontásban ismertetett fogások ejtésének földrajzi helye ICCAT statisztikai területek szerint.

57. cikk

ICCAT átrakási nyilatkozat

(1)   A nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó parancsnoka vagy tulajdonosa az átrakást követően legkésőbb 15 nappal köteles kitölteni és eljuttatni a lobogója szerinti tagállamnak és a parti szerződő félnek az ICCAT átrakási nyilatkozatot.

(2)   A fogadó szállítóhajó parancsnokának ki kell töltenie az ICCAT átrakási nyilatkozatot, amelyet a hajónak a szállítóhajók ICCAT-nyilvántartásában rögzített száma kíséretében az átrakás befejezését követő 24 órán belül el kell küldenie az ICCAT titkárságának, a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó lobogója szerinti szerződő félnek és a saját lobogója szerinti tagállamnak.

(3)   A kirakodás előtt legalább 48 órával a fogadó szállítóhajó parancsnokának az ICCAT átrakási nyilatkozatot – a hajónak a szállítóhajók ICCAT-nyilvántartásában rögzített száma kíséretében – el kell juttatnia a kirakodás helye szerinti állam illetékes hatóságainak.

(4)   Az ICCAT szabályozása alá eső minden faj és az e fajokkal együtt kifogott más fajok valamely szerződő fél területén kirakodott vagy oda importált, akár feldolgozás előtt álló, akár a fedélzeten feldolgozott, tengeren átrakott mennyiségeit az első értékesítésig az ICCAT átrakási nyilatkozatnak kell kísérnie.

58. cikk

A tengeri átrakások felügyeletét szolgáló ICCAT regionális megfigyelői program

(1)   Minden tagállam biztosítja, hogy a tengeren átrakást végző minden szállítóhajó fedélzetén jelen legyen egy ICCAT regionális megfigyelő, összhangban a tengeri átrakások felügyeletét szolgáló, a VIII. mellékletben megállapított ICCAT regionális megfigyelői programmal.

(2)   Az 1224/2009/EK rendelet 73. cikkének sérelme nélkül az ICCAT regionális megfigyelőnek ellenőriznie kell az e fejezetben foglalt előírások betartását és különösen azt, hogy az átrakott mennyiségek összhangban vannak-e az ICCAT átrakási nyilatkozatban bejelentett fogásokkal és a halászhajó naplójában rögzített fogásokkal.

(3)   A hajóknak az ICCAT regionális megfigyelő fedélzeti jelenléte nélkül tilos az átrakás megkezdése vagy folytatása az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen, kivéve a vis maior eseteit, amelyeket megfelelő módon be kell jelenteni az ICCAT titkárságának.

59. cikk

Jelentéstételi kötelezettségek

(1)   Azon nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók lobogó szerinti tagállama, amelyek az előző évben rakományt raktak át, és az olyan szállítóhajók lobogó szerinti tagállama, amelyek az előző évben rakományt vettek át, minden év augusztus 15-ig megküldi a Bizottságnak az alábbiakat:

| a) | az előző évben átrakott, az ICCAT szabályozása alá eső fajok fogásmennyisége fajonkénti és – amennyiben lehetséges – állományonkénti bontásban; |
| --- | --- |

a)

az előző évben átrakott, az ICCAT szabályozása alá eső fajok fogásmennyisége fajonkénti és – amennyiben lehetséges – állományonkénti bontásban;

| b) | az ICCAT szabályozása alá eső fajokkal együtt kifogott más olyan fajok mennyiségei fajonkénti bontásban (ha ismert), amelyeket az előző évben átraktak; |
| --- | --- |

b)

az ICCAT szabályozása alá eső fajokkal együtt kifogott más olyan fajok mennyiségei fajonkénti bontásban (ha ismert), amelyeket az előző évben átraktak;

| c) | azon nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók jegyzéke, amelyek az előző évben átrakási műveletet végeztek; |
| --- | --- |

c)

azon nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók jegyzéke, amelyek az előző évben átrakási műveletet végeztek;

| d) | átfogó jelentés, amely értékeli az azokra a szállítóhajókra kirendelt ICCAT regionális megfigyelők jelentéseinek tartalmát és következtetéseit, amelyek rakományt vettek át nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajóktól. |
| --- | --- |

d)

átfogó jelentés, amely értékeli az azokra a szállítóhajókra kirendelt ICCAT regionális megfigyelők jelentéseinek tartalmát és következtetéseit, amelyek rakományt vettek át nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajóktól.

(2)   A Bizottság az (1) bekezdés alapján kapott információkat minden év szeptember 15-ig továbbítja az ICCAT titkárságának.

60. cikk

A bejelentett adatok következetessége

A tengeren átrakást végző nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók lobogója szerinti tagállam – szükség esetén a kirakodás helye szerinti állammal együttműködésben – áttekinti az e rendelet alapján kapott információkat annak ellenőrzésére, hogy az egyes hajók bejelentett fogásai, átrakásai és kirakodásai következetesek-e. Ezt az ellenőrzést úgy kell elvégezni, hogy a hajót minél kevésbé akadályozzák és zavarják, valamint hogy a halak minőségi romlását elkerülik.

V. FEJEZET

Tudományos megfigyelői programok

61. cikk

Nemzeti tudományos megfigyelői programok létrehozása

(1)   A tagállamok nemzeti tudományos megfigyelői programokat hoznak létre, amelyek az alábbiakat hivatottak biztosítani:

| a) | legalább 5 %-os megfigyelői lefedettség valamennyi, nyílt vízi horogsorral, erszényes kerítőhálóval és horgászbottal folytatott halászatban alkalmazott halászati erőkifejtés tekintetében; |
| --- | --- |

a)

legalább 5 %-os megfigyelői lefedettség valamennyi, nyílt vízi horogsorral, erszényes kerítőhálóval és horgászbottal folytatott halászatban alkalmazott halászati erőkifejtés tekintetében;

| b) | bérelt hajók esetében – az a) pontban foglaltaktól eltérve – legalább 10 %-os megfigyelői lefedettség valamennyi, nyílt vízi horogsorral, erszényes kerítőhálóval és horgászbottal folytatott halászatban alkalmazott halászati erőkifejtés tekintetében; |
| --- | --- |

b)

bérelt hajók esetében – az a) pontban foglaltaktól eltérve – legalább 10 %-os megfigyelői lefedettség valamennyi, nyílt vízi horogsorral, erszényes kerítőhálóval és horgászbottal folytatott halászatban alkalmazott halászati erőkifejtés tekintetében;

| c) | a flotta működésének reprezentatív időbeli és térbeli lefedése a pontos és megfelelő adatok gyűjtése érdekében, figyelembe véve a flották és a halászati tevékenységek jellemzőit; |
| --- | --- |

c)

a flotta működésének reprezentatív időbeli és térbeli lefedése a pontos és megfelelő adatok gyűjtése érdekében, figyelembe véve a flották és a halászati tevékenységek jellemzőit;

| d) | adatgyűjtés a halászati művelet minden vonatkozásáról, a fogásokat is beleértve, a 63. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

d)

adatgyűjtés a halászati művelet minden vonatkozásáról, a fogásokat is beleértve, a 63. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint.

(2)   Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett megfigyelői lefedettség számítása a következőképpen történik:

| a) | az erszényes kerítőhálós halászatban a halászati műveletek vagy halászutak számában; |
| --- | --- |

a)

az erszényes kerítőhálós halászatban a halászati műveletek vagy halászutak számában;

| b) | a nyílt vízi horogsoros halászatban a halászati napok, a horogsor-kihelyezések vagy a halászutak számában; illetve |
| --- | --- |

b)

a nyílt vízi horogsoros halászatban a halászati napok, a horogsor-kihelyezések vagy a halászutak számában; illetve

| c) | a horgászbotos halászatban a halászati napok számában. |
| --- | --- |

c)

a horgászbotos halászatban a halászati napok számában.

(3)   Az (1) bekezdés a) pontjától eltérve azon 15 méter teljes hosszúságnál rövidebb hajók esetében, amelyek esetében olyan, rendkívüli biztonsági aggályok merülnek fel, amelyek megakadályozzák a megfigyelő fedélzetre vételét, a tagállam a tudományos megfigyelés tekintetében alternatív módszert is alkalmazhat. Az említett alternatív módszernek az (1) bekezdés a) pontjában meghatározottakhoz hasonló lefedettséget és azokkal egyenértékű adatgyűjtést kell biztosítania. Az érintett tagállamok az alternatív módszert részletesen bemutatják a Bizottságnak.

(4)   A Bizottság a (3) bekezdésben említett alternatív módszer részleteit értékelés céljából eljuttatja az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának. Az alternatív módszereket végrehajtásuk előtt az ICCAT-bizottságnak az ICCAT éves ülésén jóvá kell hagynia.

62. cikk

A tudományos megfigyelők képesítése

A tagállamok biztosítják, hogy a megfigyelők részesültek az előírt képzésben, rendelkeznek a megfelelő képesítéssel, valamint hogy alkalmazásuk előtt jóváhagyták őket. A megfigyelőknek a következő feltételeknek kell megfelelniük:

| a) | kellő ismeretek és elegendő tapasztalat a fajok azonosításához és a különféle halászeszköz-konfigurációkkal kapcsolatos információk gyűjtéséhez; |
| --- | --- |

a)

kellő ismeretek és elegendő tapasztalat a fajok azonosításához és a különféle halászeszköz-konfigurációkkal kapcsolatos információk gyűjtéséhez;

| b) | az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseinek kielégítő ismerete; |
| --- | --- |

b)

az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseinek kielégítő ismerete;

| c) | jó megfigyelőképességgel kell rendelkezniük és képesnek kell lenniük a program keretében gyűjtendő adatok pontos rögzítésére; |
| --- | --- |

c)

jó megfigyelőképességgel kell rendelkezniük és képesnek kell lenniük a program keretében gyűjtendő adatok pontos rögzítésére;

| d) | képesnek kell lenniük biológiai minták gyűjtésére; |
| --- | --- |

d)

képesnek kell lenniük biológiai minták gyűjtésére;

| e) | a megfigyelő nem lehet a megfigyelés tárgyát képező halászhajó személyzetének tagja; és |
| --- | --- |

e)

a megfigyelő nem lehet a megfigyelés tárgyát képező halászhajó személyzetének tagja; és

| f) | a megfigyelő nem lehet a megfigyelés tárgyát képező halászati tevékenységben részt vevő halászhajó-társaság alkalmazottja. |
| --- | --- |

f)

a megfigyelő nem lehet a megfigyelés tárgyát képező halászati tevékenységben részt vevő halászhajó-társaság alkalmazottja.

63. cikk

A tudományos megfigyelők feladatai

(1)   A tagállamok mindenekelőtt megkövetelik, hogy a megfigyelők:

| a) | rögzítsék és jelentsék a halászati tevékenységgel kapcsolatos információkat, amelyek magukban foglalják legalább a következőket:






  i. | a célfajok összes fogására, a járulékos fogásokra és a visszadobásokra (beleértve a cápákat, a tengeri teknősöket, a tengeri emlősöket és a tengeri madarakat), a méret szerinti összetételre és a kezelés módjára (azaz a fedélzeten tartott, az elpusztult állapotban visszadobott és az élve visszaengedett egyedekre) vonatkozó adatok, valamint az élettörténet-tanulmányok készítéséhez használt biológiai mintákra (például ivarmirigyekre, otolitokra, tövisnyúlványokra, pikkelyekre) vonatkozó adatok; |
| --- | --- | --- |

a)

rögzítsék és jelentsék a halászati tevékenységgel kapcsolatos információkat, amelyek magukban foglalják legalább a következőket:

i.

a célfajok összes fogására, a járulékos fogásokra és a visszadobásokra (beleértve a cápákat, a tengeri teknősöket, a tengeri emlősöket és a tengeri madarakat), a méret szerinti összetételre és a kezelés módjára (azaz a fedélzeten tartott, az elpusztult állapotban visszadobott és az élve visszaengedett egyedekre) vonatkozó adatok, valamint az élettörténet-tanulmányok készítéséhez használt biológiai mintákra (például ivarmirigyekre, otolitokra, tövisnyúlványokra, pikkelyekre) vonatkozó adatok;

| ii. | a halászati műveletre vonatkozó információk, beleértve a fogás helyszínét (földrajzi szélesség és hosszúság szerint), a halászati erőkifejtéssel kapcsolatos információk (például halászati műveletek száma, horgok száma stb.), az egyes halászati műveletek dátuma, adott esetben ideértve a halászati tevékenység megkezdésének és befejezésének időpontját is; |
| --- | --- |

ii.

a halászati műveletre vonatkozó információk, beleértve a fogás helyszínét (földrajzi szélesség és hosszúság szerint), a halászati erőkifejtéssel kapcsolatos információk (például halászati műveletek száma, horgok száma stb.), az egyes halászati műveletek dátuma, adott esetben ideértve a halászati tevékenység megkezdésének és befejezésének időpontját is;

| b) | megfigyeljék és rögzítsék a járulékos fogásokat mérséklő intézkedések alkalmazását és más releváns információkat; |
| --- | --- |

b)

megfigyeljék és rögzítsék a járulékos fogásokat mérséklő intézkedések alkalmazását és más releváns információkat;

| c) | adott esetben tegyenek javaslatot arra vonatkozóan, hogy szerintük miként fokozható az állományvédelmi intézkedések és a tudományos megfigyelés hatékonysága. |
| --- | --- |

c)

adott esetben tegyenek javaslatot arra vonatkozóan, hogy szerintük miként fokozható az állományvédelmi intézkedések és a tudományos megfigyelés hatékonysága.

(2)   A tagállamok gondoskodnak a megbízható adatgyűjtési protokollok használatáról, szükség esetén a fényképek vagy videokamerák alkalmazását is beleértve.

(3)   A hajóparancsnokok megfelelő hozzáférést biztosítanak a hajóhoz és az általa végzett műveletekhez annak érdekében, hogy a megfigyelők hatékonyan végezhessék feladataikat.

64. cikk

Az összegyűjtött információk benyújtása

A tagállamok minden év június 30-ig benyújtják a Bizottságnak a nemzeti tudományos megfigyelői programjuk keretében gyűjtött információkat. A Bizottság ezeket az információkat minden év július 31-ig továbbítja az ICCAT titkárságának.

VI. FEJEZET

Harmadik országbeli halászhajók ellenőrzése tagállami kikötőkben

65. cikk

A kijelölt kikötők és kapcsolattartó pontok bejelentésére vonatkozó kötelezettség

(1)   Azok a tagállamok, amelyek kikötőikbe olyan harmadik országbeli hajókat kívánnak beengedni, amelyek fedélzetükön az ICCAT szabályozása alá eső olyan fajokat vagy ilyen fajokból készült olyan halászati termékeket szállítanak, amelyeket korábban nem rakodtak ki vagy raktak át kikötőkben, az alábbiak szerint járnak el:

| a) | az 1005/2008/EK rendelet 5. cikke alapján kijelölik azokat a kikötőiket, amelyekbe a harmadik országbeli halászhajók belépési engedélyt kérhetnek; |
| --- | --- |

a)

az 1005/2008/EK rendelet 5. cikke alapján kijelölik azokat a kikötőiket, amelyekbe a harmadik országbeli halászhajók belépési engedélyt kérhetnek;

| b) | kijelölnek egy kapcsolattartó pontot az 1005/2008/EK rendelet 6. cikke szerinti előzetes értesítés fogadása céljából; |
| --- | --- |

b)

kijelölnek egy kapcsolattartó pontot az 1005/2008/EK rendelet 6. cikke szerinti előzetes értesítés fogadása céljából;

| c) | kijelölnek egy kapcsolattartó pontot az e rendelet 66. cikke szerinti kikötői ellenőrző vizsgálati jelentések továbbítása céljából. |
| --- | --- |

c)

kijelölnek egy kapcsolattartó pontot az e rendelet 66. cikke szerinti kikötői ellenőrző vizsgálati jelentések továbbítása céljából.

(2)   A tagállamok a kijelölt kikötők és kapcsolattartó pontok jegyzékét érintő bárminemű változást azok érvénybe lépése előtt legalább 30 nappal megküldik a Bizottságnak. A Bizottság ezeket az információkat a változások érvénybe lépése előtt legalább 14 nappal eljuttatja az ICCAT titkárságának.

66. cikk

A kikötői ellenőrző vizsgálatokkal összefüggő jelentéstételi kötelezettségek

(1)   Az ellenőrző vizsgálatot végző tagállam az ellenőrző vizsgálat befejezését követő legfeljebb 10 napon belül megküldi a Bizottságnak az 1005/2008/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdésében említett kikötői ellenőrzési jelentés [helyesen: kikötői ellenőrző vizsgálati jelentés] egy példányát. A Bizottság ezeket az információkat az ellenőrző vizsgálat befejezését követő legfeljebb 14 napon belül továbbítja az ICCAT titkárságának.

(2)   Ha a kikötői ellenőrző vizsgálati jelentés nem küldhető el az (1) bekezdésben említett 10 napon belül, az ellenőrző vizsgálatot végző tagállam az említett időszakon belül értesíti a Bizottságot a késedelem okairól és arról, hogy a jelentés benyújtására mikor fog sor kerülni.

(3)   Ha az ellenőrző vizsgálat során gyűjtött információk alapján okkal feltételezhető, hogy egy harmadik országbeli hajó megsértette az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseit, az 1005/2008/EK rendelet 11. cikkét kell alkalmazni.

VII. FEJEZET

Jogérvényesítés

67. cikk

A tagállamok által bejelentett feltételezett jogsértések

(1)   Az 1005/2008/EK rendelet 48. cikkének (4) bekezdésében foglalt követelményeken túlmenően a tagállamok az ICCAT éves ülése előtt legalább 140 nappal benyújtanak a Bizottságnak minden olyan dokumentált információt, amely az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseinek szerződő felek általi lehetséges megsértésére utal. A Bizottság megvizsgálja ezeket az információkat és adott esetben az ICCAT éves ülése előtt legalább 120 nappal továbbítja őket az ICCAT titkárságának.

(2)   A tagállamok benyújtják a Bizottságnak az olyan 12 méteres vagy annál nagyobb teljes hosszúságú fogóhajók, az olyan halfeldolgozó hajók, vontatóhajók, átrakásban érintett hajók és segédhajók jegyzékét, amelyek a folyó és az azt megelőző évben a feltételezések szerint IUU-halászati tevékenységet folytattak az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen; e jegyzékekhez mellékelni kell a vélelmezett IUU halászatot alátámasztó bizonyítékot. E jegyzéket az ICCAT éves ülése előtt legalább 140 nappal be kell nyújtani. A Bizottság megvizsgálja ezeket az információkat, valamint azt, hogy az információkat kellően dokumentálták-e, majd azokat az ICCAT éves ülése előtt legalább 120 nappal továbbítja az ICCAT titkárságának az ICCAT IUU-jegyzéktervezetének elkészítése céljából.

68. cikk

ICCAT IUU-jegyzéktervezet

A tagállamok szorosan nyomon követik az ICCAT ügyvezető titkára által körbeküldött ICCAT IUU-jegyzéktervezeten szereplő hajókat annak érdekében, hogy meghatározhassák e hajók tevékenységeit, továbbá a hajók nevét, lobogóját vagy bejegyzett tulajdonosát érintő lehetséges változásokat.

69. cikk

Az ICCAT ügyvezető titkára által bejelentett feltételezett jogsértések

(1)   Ha a Bizottság az ICCAT ügyvezető titkárától bármilyen olyan információt kap, amelyek szerint valamely tagállam esetében felmerül a szabálysértés gyanúja, a Bizottság ezt az információt haladéktalanul továbbítja az érintett tagállamnak.

(2)   Az érintett tagállam legalább 45 nappal az ICCAT éves ülése előtt a Bizottság rendelkezésére bocsátja a feltételezett szabálysértéssel összefüggésben elvégzett valamennyi vizsgálat eredményeit, és ismerteti a Bizottsággal a megfelelési problémák kezelése érdekében meghozott intézkedéseket. A Bizottság ezeket az információkat az ICCAT éves ülése előtt legalább 30 nappal megküldi az ICCAT ügyvezető titkárának.

70. cikk

A szerződő felek által bejelentett feltételezett jogsértések

(1)   A tagállamok kapcsolattartó pontot jelölnek ki a kikötői ellenőrző vizsgálati jelentések szerződő felektől történő fogadása céljából.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett kapcsolattartó pontot érintő bárminemű változást azok érvénybe lépése előtt legalább 30 nappal megküldik a Bizottságnak. A Bizottság ezeket az információkat a változások érvénybe lépése előtt legalább 14 nappal továbbítja az ICCAT titkárságának.

(3)   Ha a tagállam által kijelölt kapcsolattartó pont valamely szerződő féltől olyan kikötői ellenőrző vizsgálati jelentést kap, amely bizonyítékkal szolgál arra vonatkozóan, hogy az adott tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajó megsértette az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseit, a tagállam haladéktalanul kivizsgálja a jogsértést, majd az említett kikötői ellenőrző vizsgálati jelentés kézhezvételétől számított 160 napon belül tájékoztatja a Bizottságot a vizsgálat állásáról és az esetlegesen meghozott jogérvényesítési intézkedésekről.

(4)   Ha a lobogó szerinti tagállam nem tudja betartani az (3) bekezdésben említett határidőt, értesíti a Bizottságot a késedelem okairól és arról, hogy a vizsgálat állásáról szóló jelentés benyújtására mikor fog sor kerülni.

(5)   A Bizottság ezeket az információkat az kikötői ellenőrző vizsgálati jelentés kézhezvételétől számított 180 napon belül továbbítja az ICCAT titkárságának, valamint a 71. cikkben említett éves jelentésbe belefoglalja a vizsgálatok állásával és a lobogó szerinti tagállam által meghozott bármilyen jogérvényesítési intézkedéssel kapcsolatos információkat.

IV. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

71. cikk

Éves jelentés

(1)   A tagállamok minden év augusztus 20-ig halászati, kutatási, statisztikai, gazdálkodási, vizsgálati és az IUU-halászat elleni küzdelemre vonatkozó információkat, illetve szükség szerint bármilyen kiegészítő információt tartalmazó éves jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az előző naptári évre vonatkozóan.

(2)   Az éves jelentésnek információkat kell tartalmaznia a járulékos fogások és a visszadobott halmennyiség mérséklésére tett lépésekről, valamint bármilyen, e tárgyban folytatott releváns kutatásról.

(3)   A Bizottság összegyűjti az (1) és (2) bekezdés alapján beérkezett információkat, és haladéktalanul továbbítja azokat az ICCAT titkársága számára.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az e cikk szerinti éves jelentés formátumára vonatkozó részletes követelmények tekintetében. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 75. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

72. cikk

Bizalmas kezelés

Az e rendelet keretében gyűjtött és kicserélt adatokat az 1224/2009/EK rendelet 112. és 113. cikkében megállapított, a bizalmas adatkezelés tekintetében alkalmazandó szabályoknak megfelelően kell kezelni.

73. cikk

Módosítási eljárás

(1)   Amennyiben az a már meglévő ICCAT-ajánlásokat érintő, az Unióra nézve kötelező erejűvé váló módosításoknak az uniós jogban történő végrehajtásához szükséges és amennyiben az uniós jogban történő módosítások nem lépnek túl az ICCAT-ajánlásokban foglaltakon, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 74. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiak módosítása céljából:

| a) | II–VIII. melléklet; |
| --- | --- |

a)

II–VIII. melléklet;

| b) | a 7. cikk (1) bekezdésében, a 8. cikkben, a 9. cikk (1) bekezdésében, a 10. cikk (2) bekezdésében, a 14. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 18. cikkben, a 20. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében, a 22. cikk (2) bekezdésében, a 23. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 26. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 40. cikk (1) bekezdésében, a 42. cikk (1) bekezdésében, a 44. cikk (3) bekezdésében, a 47. cikk (2) bekezdésében, a 48. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 50. cikk (1) és (2) bekezdésében, az 56. cikk (3) bekezdésében, az 57. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében, az 59. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 64. cikkben, a 65. cikk (2) bekezdésében, a 66. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 67. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 69. cikk (2) bekezdésében, a 70. cikk (2), (3) és (5) bekezdésében és a 71. cikk (1) bekezdésében megállapított határidők; |
| --- | --- |

b)

a 7. cikk (1) bekezdésében, a 8. cikkben, a 9. cikk (1) bekezdésében, a 10. cikk (2) bekezdésében, a 14. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 18. cikkben, a 20. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében, a 22. cikk (2) bekezdésében, a 23. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 26. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 40. cikk (1) bekezdésében, a 42. cikk (1) bekezdésében, a 44. cikk (3) bekezdésében, a 47. cikk (2) bekezdésében, a 48. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 50. cikk (1) és (2) bekezdésében, az 56. cikk (3) bekezdésében, az 57. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében, az 59. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 64. cikkben, a 65. cikk (2) bekezdésében, a 66. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 67. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 69. cikk (2) bekezdésében, a 70. cikk (2), (3) és (5) bekezdésében és a 71. cikk (1) bekezdésében megállapított határidők;

| c) | a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontjában megállapított terület; |
| --- | --- |

c)

a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontjában megállapított terület;

| d) | a 19. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 24. cikk (2) bekezdésében és a 29. cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított legkisebb kifogható méretek; |
| --- | --- |

d)

a 19. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 24. cikk (2) bekezdésében és a 29. cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított legkisebb kifogható méretek;

| e) | a 19. cikk (2) és (3) bekezdésében, a 21. cikkben és a 24. cikk (3) bekezdésében megállapított tűréshatárok; |
| --- | --- |

e)

a 19. cikk (2) és (3) bekezdésében, a 21. cikkben és a 24. cikk (3) bekezdésében megállapított tűréshatárok;

| f) | a horgok és a horogsorok tekintetében a 25. cikkben és a 38. cikk (5) bekezdésének b) pontjában megállapított műszaki előírások; |
| --- | --- |

f)

a horgok és a horogsorok tekintetében a 25. cikkben és a 38. cikk (5) bekezdésének b) pontjában megállapított műszaki előírások;

| g) | a tudományos megfigyelői programoknak a 29. cikk (1) bekezdésében, valamint a 61. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában megállapított lefedettsége; |
| --- | --- |

g)

a tudományos megfigyelői programoknak a 29. cikk (1) bekezdésében, valamint a 61. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában megállapított lefedettsége;

| h) | a 11. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében, a 12. cikkben, a 20. cikk (2) bekezdésében, a 26. cikk (1) bekezdésében, a 42. cikk (1) bekezdésében, a 50. cikk (1) és (2) bekezdésében, az 54. cikk (4) bekezdésében, az 55. cikk (4) bekezdésében, az 56. cikk (3) bekezdésében és az 59. cikk (1) bekezdésében megállapított információ- és adattípusok; |
| --- | --- |

h)

a 11. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében, a 12. cikkben, a 20. cikk (2) bekezdésében, a 26. cikk (1) bekezdésében, a 42. cikk (1) bekezdésében, a 50. cikk (1) és (2) bekezdésében, az 54. cikk (4) bekezdésében, az 55. cikk (4) bekezdésében, az 56. cikk (3) bekezdésében és az 59. cikk (1) bekezdésében megállapított információ- és adattípusok;

| i) | a műszerezett bójáknak a 9. cikk (4) bekezdésében megállapított maximális száma. |
| --- | --- |

i)

a műszerezett bójáknak a 9. cikk (4) bekezdésében megállapított maximális száma.

(2)   Az (1) bekezdéssel összhangban elfogadott módosítások szigorúan az érintett ICCAT-ajánlások uniós jogban való végrehatására korlátozódnak.

74. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 73. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2017 december 3-tól. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 73. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 73. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

75. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot az 1380/2013/EU rendelet 47. cikke által létrehozott Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

76. cikk

Az 1936/2001/EK rendelet módosításai

Az 1936/2001/EK rendelet 4., 5., 6., 6a., 7., 8a., 8b., 8c., 9., 9a. és 10–19. cikkét el kell hagyni.

77. cikk

Az 1984/2003/EK rendelet módosításai

Az 1984/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

| a) | a 3. cikk a következő pontokkal egészül ki:
  „g)   »nagyméretű halászhajók«: a 20 méteres vagy annál nagyobb teljes hosszúságú halászhajók;
  h)   »nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók«: a 24 méteres vagy annál nagyobb teljes hosszúságú nyílt vízi horogsoros hajók;”; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikk a következő pontokkal egészül ki:

„g)   »nagyméretű halászhajók«: a 20 méteres vagy annál nagyobb teljes hosszúságú halászhajók;

»nagyméretű halászhajók«

h)   »nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók«: a 24 méteres vagy annál nagyobb teljes hosszúságú nyílt vízi horogsoros hajók;”;

»nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók«

| b) | a 4. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „c) | ha a halászatot nagyméretű halászhajó folytatja, csak akkor fogadható el, ha az adott hajó szerepel az ICCAT hajónyilvántartásában.”; |
| --- | --- | --- |

b)

a 4. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„c)

ha a halászatot nagyméretű halászhajó folytatja, csak akkor fogadható el, ha az adott hajó szerepel az ICCAT hajónyilvántartásában.”;

| c) | az 5. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „c) | ha a halászatot nagyméretű halászhajó folytatja, csak akkor hitelesíthető, ha az adott hajó szerepel az ICCAT hajónyilvántartásában.”; |
| --- | --- | --- |

c)

az 5. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„c)

ha a halászatot nagyméretű halászhajó folytatja, csak akkor hitelesíthető, ha az adott hajó szerepel az ICCAT hajónyilvántartásában.”;

| d) | a 2. fejezet a következő szakasszal egészül ki:



  „4. szakasz




  Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen átrakott termékek vonatkozásában a tagállamokra háruló követelmények




  7a. cikk
  Statisztikai dokumentumok és jelentéstétel

  (1)   Statisztikai dokumentumok hitelesítésekor a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó lobogó szerinti tagállama gondoskodik arról, hogy az átrakott mennyiségek összhangban álljanak a hajó által bejelentett fogásmennyiségekkel.


  (2)   Miután meggyőződött arról, hogy az átrakási műveletek elvégzésére az (EU) 2017/2107 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 51–58. cikkének megfelelően került sor, a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók lobogó szerinti tagállama hitelesíti az átrakott halakra vonatkozó statisztikai dokumentumokat. Az említett hitelesítésnek a tengeri átrakások felügyeletét szolgáló ICCAT regionális megfigyelői programon keresztül kapott információkon kell alapulnia.


  (3)   A tagállamok előírják, hogy a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók által az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott, a statisztikai dokumentációs programok hatálya alá tartozó fajoknak az adott tagállam területére való bevitele során a szóban forgó fajok rakományához mellékelni kell a tengeri átrakási műveletek végzésére engedéllyel rendelkező nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók ICCAT-jegyzékében szereplő hajók vonatkozásában hitelesített statisztikai dokumentumokat és az ICCAT átrakási nyilatkozat egy példányát.




  (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2107 rendelete (2017. november 15.) az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 1936/2001/EK, az 1984/2003/EK és az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 315., 2017.11.30., 1. o.)”." |
| --- | --- |

d)

a 2. fejezet a következő szakasszal egészül ki:

„4. szakasz

Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen átrakott termékek vonatkozásában a tagállamokra háruló követelmények

7a. cikk

Statisztikai dokumentumok és jelentéstétel

(1)   Statisztikai dokumentumok hitelesítésekor a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó lobogó szerinti tagállama gondoskodik arról, hogy az átrakott mennyiségek összhangban álljanak a hajó által bejelentett fogásmennyiségekkel.

(2)   Miután meggyőződött arról, hogy az átrakási műveletek elvégzésére az (EU) 2017/2107 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 51–58. cikkének megfelelően került sor, a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók lobogó szerinti tagállama hitelesíti az átrakott halakra vonatkozó statisztikai dokumentumokat. Az említett hitelesítésnek a tengeri átrakások felügyeletét szolgáló ICCAT regionális megfigyelői programon keresztül kapott információkon kell alapulnia.

(3)   A tagállamok előírják, hogy a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók által az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott, a statisztikai dokumentációs programok hatálya alá tartozó fajoknak az adott tagállam területére való bevitele során a szóban forgó fajok rakományához mellékelni kell a tengeri átrakási műveletek végzésére engedéllyel rendelkező nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók ICCAT-jegyzékében szereplő hajók vonatkozásában hitelesített statisztikai dokumentumokat és az ICCAT átrakási nyilatkozat egy példányát.

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2107 rendelete (2017. november 15.) az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 1936/2001/EK, az 1984/2003/EK és az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 315., 2017.11.30., 1. o.)”."

*1

78. cikk

Az 520/2007/EK rendelet módosításai

Az 520/2007/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdését, II. címét, valamint II., III. és IV. mellékletét el kell hagyni.

79. cikk

Hatálybelépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2017. november 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

M. MAASIKAS

---

(1)  
  HL C 34., 2017.2.2., 142. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2017. október 3-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2017. október 23-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

(4)  A Tanács 98/392/EK határozata (1998. március 23.) az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének és az egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló, 1994. július 28-i megállapodásnak az Európai Közösség általi megkötéséről (HL L 179., 1998.6.23., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 86/238/EGK határozata (1986. június 9.) a Közösségnek az 1984. július 10-én Párizsban aláírt, az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény részes államai meghatalmazottai konferenciájának záróokmányához csatolt jegyzőkönyvvel módosított egyezményhez történő csatlakozásáról (HL L 162., 1986.6.18., 33. o.).

5

(6)  Az eljárás száma 2015/0289(COD), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

6

(7)  A Tanács 1936/2001/EK rendelete (2001. szeptember 27.) a hosszú távon vándorló halfajok bizonyos állományainak halászatára vonatkozó ellenőrzési intézkedések megállapításáról (HL L 263., 2001.10.3., 1. o.).

7

(8)  A Tanács 520/2007/EK rendelete (2007. május 7.) a hosszú távon vándorló fajok egyes állományainak védelmét célzó technikai intézkedések megállapításáról és a 973/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 123., 2007.5.12., 3. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1627 rendelete (2016. szeptember 14.) az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves helyreállítási tervről, valamint a 302/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 252., 2016.9.16., 1. o.).

9

(10)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

11

(12)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

12

(13)  A Bizottság 404/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. április 8.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 112., 2011.4.30., 1. o.).

13

(14)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

14

(15)  A Bizottság 2015/98/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. november 18.) az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményből és az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményből adódó, az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerinti uniós nemzetközi kötelezettségek végrehajtásáról (HL L 16., 2015.1.23., 23. o.).

15

(16)  A Tanács 1984/2003/EK rendelete (2003. április 8.) a kékúszójú tonhal, a kardhal, valamint a nagyszemű tonhal Közösségen belüli kereskedelmére vonatkozó statisztikai ellenőrzési rendszer bevezetéséről (HL L 295., 2003.11.13., 1. o.).

16

(17)  Az eljárás száma 2015/0289(COD), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

17

(18)  Az eljárás száma 2015/0289(COD), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

18

(19)  Az eljárás száma 2015/0289(COD), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

19

(20)  A Tanács 1967/2006/EK rendelete (2006. december 21.) a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1626/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 409., 2006.12.30., 11. o.).

20

(21)  A Bizottság (EU) 2017/218 végrehajtási rendelete (2017. február 6.) az uniós halászflotta-nyilvántartásról (HL L 34., 2017.2.9., 9. o.).

21

(22)  Az eljárás száma 2015/0289(COD), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1004 rendelete (2017. május 17.) a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló uniós keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról és a 199/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 2017.6.20., 1. o.).

23

(24)  A Bizottság (EU) 2016/1251 végrehajtási határozata (2016. július 12.) a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó, a 2017–2019 közötti időszakra szóló többéves uniós program elfogadásáról (HL L 207., 2016.8.1., 113. o.).

24

(25)  Az eljárás száma 2015/0289(COD), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

25

(26)  Az eljárás száma 2015/0289(COD), a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

26

---

I. MELLÉKLET

AZ ICCAT SZABÁLYOZÁSA ALÁ ESŐ FAJOK

| Család | Latin név | Magyar név |
| --- | --- | --- |
| Scombridae | Acanthocybium solandri | Keskenycsíkos spanyol makréla |
| Allothunnus fallai | Karcsú tonhal |
| Auxis rochei | Harántsávos tonmakréla |
| Auxis thazard | Tonmakréla |
| Euthynnus alletteratus | Kis tonhal |
| Gasterochisma melampus | Legyezőszárnyú makréla |
| Katsuwonus pelamis | Bonitó |
| Orcynopsis unicolor | Karcsú palamida |
| Sarda sarda | Palamida |
| Scomberomorus brasiliensis | Fűrészes spanyolmakréla |
| Scomberomorus cavalla | Királymakréla |
| Scomberomorus maculatus | Foltos spanyolmakréla |
| Scomberomorus regalis | Karibi királymakréla |
| Scomberomorus tritor | Nyugat-afrikai spanyolmakréla |
| Thunnus alalunga | Germon |
| Thunnus albacares | Sárgaúszójú tonhal |
| Thunnus atlanticus | Atlanti tonhal |
| Thunnus maccoyii | Déli kékúszójú tonhal |
| Thunnus obesus | Nagyszemű tonhal |
| Thunnus thynnus | Kékúszójú tonhal |
| Istiophoridae | Istiophorus albicans | Atlanti vitorláskardoshal |
| Makaira indica | Fekete marlin |
| Makaira nigricans | Kormos marlin |
| Tetrapturus albidus | Fehér marlin |
| Tetrapturus belone | Mediterrán lándzsáshal |
| Tetrapturus georgii | Kerekpikkelyes lándzsáshal |
| Tetrapturus pfluegeri | Atlanti lándzsáshal |
| Xiphiidae | Xiphias gladius | Kardhal |
| Alopiidae | Alopias superciliosus | Nagyszemű rókacápa |
| Carcharhinidae | Carcharhinus falciformis | Selyemcápa |
| Carcharhinus longimanus | Fehérfoltú cápa |
| Prionace glauca | Kékcápa |
| Lamnidae | Isurus oxyrinchus | Lándzsafogú cápa |
| Lamna nasus | Heringcápa |
| Sphyrnidae | Sphyrna spp. | Pörölycápák |
| Coryphaenidae | Coryphaena hippurus | Nagy aranymakrahal |

Család

Latin név

Magyar név

Scombridae

Acanthocybium solandri

Keskenycsíkos spanyol makréla

Allothunnus fallai

Karcsú tonhal

Auxis rochei

Harántsávos tonmakréla

Auxis thazard

Tonmakréla

Euthynnus alletteratus

Kis tonhal

Gasterochisma melampus

Legyezőszárnyú makréla

Katsuwonus pelamis

Bonitó

Orcynopsis unicolor

Karcsú palamida

Sarda sarda

Palamida

Scomberomorus brasiliensis

Fűrészes spanyolmakréla

Scomberomorus cavalla

Királymakréla

Scomberomorus maculatus

Foltos spanyolmakréla

Scomberomorus regalis

Karibi királymakréla

Scomberomorus tritor

Nyugat-afrikai spanyolmakréla

Thunnus alalunga

Germon

Thunnus albacares

Sárgaúszójú tonhal

Thunnus atlanticus

Atlanti tonhal

Thunnus maccoyii

Déli kékúszójú tonhal

Thunnus obesus

Nagyszemű tonhal

Thunnus thynnus

Kékúszójú tonhal

Istiophoridae

Istiophorus albicans

Atlanti vitorláskardoshal

Makaira indica

Fekete marlin

Makaira nigricans

Kormos marlin

Tetrapturus albidus

Fehér marlin

Tetrapturus belone

Mediterrán lándzsáshal

Tetrapturus georgii

Kerekpikkelyes lándzsáshal

Tetrapturus pfluegeri

Atlanti lándzsáshal

Xiphiidae

Xiphias gladius

Kardhal

Alopiidae

Alopias superciliosus

Nagyszemű rókacápa

Carcharhinidae

Carcharhinus falciformis

Selyemcápa

Carcharhinus longimanus

Fehérfoltú cápa

Prionace glauca

Kékcápa

Lamnidae

Isurus oxyrinchus

Lándzsafogú cápa

Lamna nasus

Heringcápa

Sphyrnidae

Sphyrna spp.

Pörölycápák

Coryphaenidae

Coryphaena hippurus

Nagy aranymakrahal

---

II. MELLÉKLET

A HALCSOPORTOSULÁST ELŐIDÉZŐ ESZKÖZRE (FAD) VONATKOZÓ GAZDÁLKODÁSI TERVEK KIDOLGOZÁSÁRA VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁSOK

A szerződő felek erszényes kerítőhálós és horgászbotos hajókból álló flottáira vonatkozó FAD-gazdálkodási tervbe bele kell foglalni az alábbiakat:

| 1. | Leírás






  a) | FAD típusa: AFAD = lehorgonyzott; DFAD = sodródó; |
| --- | --- | --- |

1.

Leírás

a)

FAD típusa: AFAD = lehorgonyzott; DFAD = sodródó;

| b) | jeladó/bója típusa; |
| --- | --- |

b)

jeladó/bója típusa;

| c) | az erszényes kerítőhálónként és FAD-típusonként telepíthető FAD-ok maximális száma; |
| --- | --- |

c)

az erszényes kerítőhálónként és FAD-típusonként telepíthető FAD-ok maximális száma;

| d) | az AFAD-ok közötti minimális távolság; |
| --- | --- |

d)

az AFAD-ok közötti minimális távolság;

| e) | a járulékos fogások csökkentésére és hasznosítására vonatkozó politika; |
| --- | --- |

e)

a járulékos fogások csökkentésére és hasznosítására vonatkozó politika;

| f) | más eszköztípusokkal való kölcsönhatás mérlegelése; |
| --- | --- |

f)

más eszköztípusokkal való kölcsönhatás mérlegelése;

| g) | a FAD-ok tulajdonjogi viszonyaival kapcsolatos nyilatkozat vagy politika. |
| --- | --- |

g)

a FAD-ok tulajdonjogi viszonyaival kapcsolatos nyilatkozat vagy politika.

| 2. | Intézményi keretek






  a) | a FAD-gazdálkodási tervvel összefüggő intézményi hatáskörök; |
| --- | --- | --- |

2.

Intézményi keretek

a)

a FAD-gazdálkodási tervvel összefüggő intézményi hatáskörök;

| b) | a FAD-telepítés jóváhagyására irányuló kérelmezési eljárások; |
| --- | --- |

b)

a FAD-telepítés jóváhagyására irányuló kérelmezési eljárások;

| c) | a hajótulajdonosoknak és -parancsnokoknak a FAD-ok telepítésével és használatával kapcsolatos kötelezettségei; |
| --- | --- |

c)

a hajótulajdonosoknak és -parancsnokoknak a FAD-ok telepítésével és használatával kapcsolatos kötelezettségei;

| d) | FAD-pótlási politika; |
| --- | --- |

d)

FAD-pótlási politika;

| e) | e rendeleten túlmutató kiegészítő jelentéstételi kötelezettségek; |
| --- | --- |

e)

e rendeleten túlmutató kiegészítő jelentéstételi kötelezettségek;

| f) | a FAD-okkal összefüggő konfliktuskezelési politika; |
| --- | --- |

f)

a FAD-okkal összefüggő konfliktuskezelési politika;

| g) | az egyes tilalmi területekre vagy időszakokra vonatkozó részletek, például parti tengerek, hajózási útvonalak, a kisüzemi halászattal érintett területek közelsége stb. |
| --- | --- |

g)

az egyes tilalmi területekre vagy időszakokra vonatkozó részletek, például parti tengerek, hajózási útvonalak, a kisüzemi halászattal érintett területek közelsége stb.

| 3. | A FAD építési jellemzői és követelményei






  a) | a FAD tervezési jellemzői (leírás); |
| --- | --- | --- |

3.

A FAD építési jellemzői és követelményei

a)

a FAD tervezési jellemzői (leírás);

| b) | világítási követelmények; |
| --- | --- |

b)

világítási követelmények;

| c) | radarreflektorok; |
| --- | --- |

c)

radarreflektorok;

| d) | látható távolság; |
| --- | --- |

d)

látható távolság;

| e) | FAD-jelzések és -azonosító; |
| --- | --- |

e)

FAD-jelzések és -azonosító;

| f) | rádióbója-jelzések és -azonosító (sorozatszámokra vonatkozó előírás); |
| --- | --- |

f)

rádióbója-jelzések és -azonosító (sorozatszámokra vonatkozó előírás);

| g) | szonárral felszerelt bója-jelzések és -azonosító (sorozatszámokra vonatkozó előírás); |
| --- | --- |

g)

szonárral felszerelt bója-jelzések és -azonosító (sorozatszámokra vonatkozó előírás);

| h) | műholdas adóvevők; |
| --- | --- |

h)

műholdas adóvevők;

| i) | a biológiailag lebomló FAD-okkal kapcsolatban végzett kutatás; |
| --- | --- |

i)

a biológiailag lebomló FAD-okkal kapcsolatban végzett kutatás;

| j) | a FAD-ok elveszítésének vagy szándékos elhagyásának megelőzése; |
| --- | --- |

j)

a FAD-ok elveszítésének vagy szándékos elhagyásának megelőzése;

| k) | a FAD-ok begyűjtésének kezelése. |
| --- | --- |

k)

a FAD-ok begyűjtésének kezelése.

| 4. | A FAD-gazdálkodási terv alkalmazási időszaka |
| --- | --- |

4.

A FAD-gazdálkodási terv alkalmazási időszaka

| 5. | A FAD-gazdálkodási terv végrehajtásának nyomon követésére és áttekintésére szolgáló eszközök |
| --- | --- |

5.

A FAD-gazdálkodási terv végrehajtásának nyomon követésére és áttekintésére szolgáló eszközök

---

III. MELLÉKLET

A TELEPÍTETT FAD-OK NEGYEDÉVENKÉNT ÖSSZEÁLLÍTOTT JEGYZÉKE

| FAD-azonosító | A FAD és elektronikus berendezések típusa | A FAD tervezési jellemzői | Észrevétel |
| --- | --- | --- | --- |
| FAD-jelzés | Kísérő jeladó azonosítója | FAD-típus | A kísérő jeladó és/vagy elektromos berendezések típusa | A FAD úszó része | A FAD víz alatti felfüggesztő szerkezete |
| Méretek | Anyagok | Méretek | Anyagok |
| (1) | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (4) | (6) | (7) |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |

FAD-azonosító

A FAD és elektronikus berendezések típusa

A FAD tervezési jellemzői

Észrevétel

FAD-jelzés

Kísérő jeladó azonosítója

FAD-típus

A kísérő jeladó és/vagy elektromos berendezések típusa

A FAD úszó része

A FAD víz alatti felfüggesztő szerkezete

Méretek

Anyagok

Méretek

Anyagok

(1)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(4)

(6)

(7)

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

---

(1)  Ha a FAD-jelzés és a kísérő jeladó azonosítója hiányzik vagy olvashatatlan, azt említse meg, valamint bocsásson rendelkezésre minden olyan információt, amely segíthet a FAD tulajdonosának azonosításában.

(2)  Lehorgonyzott FAD, sodródó természetes FAD vagy sodródó mesterséges FAD.

(3)  Például GPS, szonár stb. Ha a FAD-hoz nem kapcsolódik elektronikus berendezés, annak hiányát is meg kell említeni.

(4)  Például szélesség, hossz, magasság, mélység, szembőség stb.

(5)  Adja meg a szerkezet és a burkolat anyagát, valamint jelölje meg, hogy az anyag biológiailag lebomlik-e.

(6)  Például hálók, kötelek, pálmalevelek stb., valamint adja meg az anyag vonatkozásában az élőlények beleakadásának kockázatával járó és/vagy a biológiai lebonthatósági jellemzőket.

(7)  A megvilágításra vonatkozó előírásokat, valamint a radarreflektorokkal és a látható távolságokkal összefüggő információkat ebben a szakaszban kell megadni.

---

IV. MELLÉKLET

A IDŐBELI ÉS TERÜLETI TILALOM HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ FÖLDRAJZI TERÜLETEN TRÓPUSI TONHALFÉLÉKRE HALÁSZÓ HAJÓKKAL SZEMBEN A MEGFIGYELŐI PROGRAMMAL KAPCSOLATBAN TÁMASZTOTT KÖVETELMÉNYEK

| 1. | Feladataik ellátásához a megfigyelőknek a következő képességekkel kell rendelkezniük:






  — | elegendő tapasztalat a fajok és a halászeszközök felismeréséhez, |
| --- | --- | --- |

1.

—

elegendő tapasztalat a fajok és a halászeszközök felismeréséhez,

| — | az ICCAT állományvédelmi és állománygazdálkodási intézkedések kielégítő ismerete, amelyet a tagállamok által az ICCAT képzési iránymutatások alapján kiállított bizonyítvány tanúsít, |
| --- | --- |

—

az ICCAT állományvédelmi és állománygazdálkodási intézkedések kielégítő ismerete, amelyet a tagállamok által az ICCAT képzési iránymutatások alapján kiállított bizonyítvány tanúsít,

| — | jó megfigyelőképesség és a megfigyelések pontos rögzítésére való alkalmasság, |
| --- | --- |

—

jó megfigyelőképesség és a megfigyelések pontos rögzítésére való alkalmasság,

| — | a megfigyelt hajó lobogója szerinti állam nyelvének kielégítő ismerete. |
| --- | --- |

—

a megfigyelt hajó lobogója szerinti állam nyelvének kielégítő ismerete.

| 2. | A megfigyelők nem lehetnek a megfigyelés tárgyát képező halászhajó személyzetének tagjai, valamint eleget kell tenniük a következő feltételeknek:






  a) | valamely szerződő fél állampolgárai; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

valamely szerződő fél állampolgárai;

| b) | képesek a 3. pontban foglalt feladatok elvégzésére; |
| --- | --- |

b)

képesek a 3. pontban foglalt feladatok elvégzésére;

| c) | aktuálisan nincsenek pénzügyi vagy más érdekeltségeik a trópusitonhal-halászatban. |
| --- | --- |

c)

aktuálisan nincsenek pénzügyi vagy más érdekeltségeik a trópusitonhal-halászatban.

A megfigyelők feladatai

| 3. | A megfigyelők különösen a következő feladatokat látják el:






  a) | nyomon követik, hogy a halászhajók megfelelnek-e az ICCAT-bizottság által elfogadott vonatkozó állományvédelmi és állománygazdálkodási intézkedéseknek.
  A megfigyelők ezen belül:






  i. | rögzítik és jelentik a halászati tevékenységekre vonatkozó információkat; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

nyomon követik, hogy a halászhajók megfelelnek-e az ICCAT-bizottság által elfogadott vonatkozó állományvédelmi és állománygazdálkodási intézkedéseknek.

A megfigyelők ezen belül:

i.

rögzítik és jelentik a halászati tevékenységekre vonatkozó információkat;

| ii. | megfigyelik és mennyiségileg megbecsülik a fogásokat, valamint ellenőrzik a hajónaplóba bejegyzett adatokat; |
| --- | --- |

ii.

megfigyelik és mennyiségileg megbecsülik a fogásokat, valamint ellenőrzik a hajónaplóba bejegyzett adatokat;

| iii. | észlelik és feljegyzik az ICCAT állományvédelmi és állománygazdálkodási intézkedéseit esetlegesen megsértő halászati tevékenységet folytató hajókat; |
| --- | --- |

iii.

észlelik és feljegyzik az ICCAT állományvédelmi és állománygazdálkodási intézkedéseit esetlegesen megsértő halászati tevékenységet folytató hajókat;

| iv. | ellenőrzik a hajónak a halfogó tevékenység közbeni földrajzi helyzetét; |
| --- | --- |

iv.

ellenőrzik a hajónak a halfogó tevékenység közbeni földrajzi helyzetét;

| v. | tudományos munkát végeznek, például – amennyiben az ICCAT előírja – Task II. adatokat gyűjtenek az az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának irányelvei alapján; |
| --- | --- |

v.

tudományos munkát végeznek, például – amennyiben az ICCAT előírja – Task II. adatokat gyűjtenek az az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának irányelvei alapján;

| b) | a saját biztonságukat kellőképpen figyelembe véve haladéktalanul bejelentenek minden, a hajó által a 11. cikkben említett területen és időszakban FAD-ok alkalmazásával végzett halászati tevékenységet; |
| --- | --- |

b)

a saját biztonságukat kellőképpen figyelembe véve haladéktalanul bejelentenek minden, a hajó által a 11. cikkben említett területen és időszakban FAD-ok alkalmazásával végzett halászati tevékenységet;

| c) | az e 3. pont szerint összegyűjtött információkat összefoglaló általános jelentéseket készítenek, illetve a hajóparancsnoknak lehetőséget biztosítanak arra, hogy releváns információkat fűzzön a jelentésekhez. |
| --- | --- |

c)

az e 3. pont szerint összegyűjtött információkat összefoglaló általános jelentéseket készítenek, illetve a hajóparancsnoknak lehetőséget biztosítanak arra, hogy releváns információkat fűzzön a jelentésekhez.

| 4. | A megfigyelők a halászhajók és a halgazdaságok halászati és átrakási műveleteivel kapcsolatos valamennyi információt kötelesek bizalmasan kezelni, és erre az ellenőri kinevezésükkel egyidejűleg írásos formában is kötelezettséget vállalnak. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A megfigyelőknek meg kell felelniük a hajó lobogója szerinti azon tagállam jogszabályaiban és előírásaiban szereplő követelményeknek, amely a megfigyelő kirendelésének helye szerinti hajó felett joghatóságot gyakorol. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A megfigyelők kötelesek tiszteletben tartani az alá- és fölérendeltségi viszonyokat és azokat az általános magatartási szabályokat, amelyek a hajó teljes személyzetére vonatkoznak, feltéve, hogy e szabályok nem ütköznek a megfigyelők e program keretében előírt feladataival és a 7. cikkben foglalt kötelezettségekkel. |
| --- | --- |

6.

A lobogó szerinti tagállamok kötelezettségei

| 7. | A halászhajók lobogója szerinti tagállamoknak a megfigyelők és a halászhajók parancsnokai vonatkozásában különösen a következőket kell biztosítaniuk:






  a) | a megfigyelők hozzáférhetnek a hajó személyzetéhez, a halászeszközökhöz és a berendezésekhez; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

a megfigyelők hozzáférhetnek a hajó személyzetéhez, a halászeszközökhöz és a berendezésekhez;

| b) | a 3. pontban foglalt feladataik végrehajtásának megkönnyítése érdekében a megfigyelők kérésre a következő berendezésekhez is hozzáférhetnek, amennyiben ilyenek találhatók azokon a hajókon, amelyekre kirendelték őket:






  i. | műholdas navigációs berendezés; |
| --- | --- | --- |

b)

a 3. pontban foglalt feladataik végrehajtásának megkönnyítése érdekében a megfigyelők kérésre a következő berendezésekhez is hozzáférhetnek, amennyiben ilyenek találhatók azokon a hajókon, amelyekre kirendelték őket:

i.

műholdas navigációs berendezés;

| ii. | használatban lévő radarképernyő; |
| --- | --- |

ii.

használatban lévő radarképernyő;

| iii. | elektronikus kommunikációs eszközök; |
| --- | --- |

iii.

elektronikus kommunikációs eszközök;

| c) | a megfigyelőknek a tisztekével egyenértékű szállást kell biztosítani, beleértve az elhelyezést, élelmezést és a megfelelő szaniterhelyiségeket; |
| --- | --- |

c)

a megfigyelőknek a tisztekével egyenértékű szállást kell biztosítani, beleértve az elhelyezést, élelmezést és a megfelelő szaniterhelyiségeket;

| d) | a megfigyelőknek megfelelő helyet kell biztosítani a parancsnoki hídon vagy a kormányosfülkében az adminisztratív munka elvégzésére, valamint a fedélzeten a megfigyelői feladatok ellátására; és |
| --- | --- |

d)

a megfigyelőknek megfelelő helyet kell biztosítani a parancsnoki hídon vagy a kormányosfülkében az adminisztratív munka elvégzésére, valamint a fedélzeten a megfigyelői feladatok ellátására; és

| e) | a lobogó szerinti tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a hajóparancsnokok, a személyzet és a hajótulajdonosok ne akadályozzák, fenyegessék, zavarják, befolyásolják, vesztegessék meg vagy kíséreljék meg megvesztegetni a megfigyelőket feladataik teljesítése közben. |
| --- | --- |

e)

a lobogó szerinti tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a hajóparancsnokok, a személyzet és a hajótulajdonosok ne akadályozzák, fenyegessék, zavarják, befolyásolják, vesztegessék meg vagy kíséreljék meg megvesztegetni a megfigyelőket feladataik teljesítése közben.

---

V. MELLÉKLET

AZ ENYHÍTŐ INTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓ MŰSZAKI MINIMUMELŐÍRÁSOK

| Enyhítő intézkedés | Leírás | Előírás |
| --- | --- | --- |
| Éjszakai halászati műveletek minimális fedélzeti világítással | A tengeri napkelte és napnyugta közötti időszakban nem végezhető halászati művelet. A fedélzeti világítást minimálisra kell korlátozni. | A tengeri napnyugta és a tengeri napkelte időpontját a tengerészeti almanach táblázatai határozzák meg a megfelelő szélességi fok, helyi idő és nap szerint. A minimális fedélzeti világítás nem sértheti a biztonsági és hajózási minimumelőírásokat. |
| Madárriasztó zsinórok | A madárriasztó zsinórokat a horogsor kihelyezésekor kell telepíteni azért, hogy a madarak ne közelíthessék meg a horogelőkét. | A legalább 35 méter hosszú hajók:






  — | legalább 1 madárriasztó zsinórt telepítenek. Adott esetben, ha a madarak nagy száma vagy aktivitása azt indokolttá teszi, ajánlatos a hajókra egy második madárriasztó rudat, illetve zsinórt is szerelni; mindkét madárriasztó zsinórt egyidejűleg kell telepíteni, a kihelyezés alatt álló horogsor mindkét oldalán egyet-egyet, |

Enyhítő intézkedés

Leírás

Előírás

Éjszakai halászati műveletek minimális fedélzeti világítással

A tengeri napkelte és napnyugta közötti időszakban nem végezhető halászati művelet. A fedélzeti világítást minimálisra kell korlátozni.

A tengeri napnyugta és a tengeri napkelte időpontját a tengerészeti almanach táblázatai határozzák meg a megfelelő szélességi fok, helyi idő és nap szerint. A minimális fedélzeti világítás nem sértheti a biztonsági és hajózási minimumelőírásokat.

Madárriasztó zsinórok

A madárriasztó zsinórokat a horogsor kihelyezésekor kell telepíteni azért, hogy a madarak ne közelíthessék meg a horogelőkét.

A legalább 35 méter hosszú hajók:

—

legalább 1 madárriasztó zsinórt telepítenek. Adott esetben, ha a madarak nagy száma vagy aktivitása azt indokolttá teszi, ajánlatos a hajókra egy második madárriasztó rudat, illetve zsinórt is szerelni; mindkét madárriasztó zsinórt egyidejűleg kell telepíteni, a kihelyezés alatt álló horogsor mindkét oldalán egyet-egyet,

| — | a madárriasztó zsinórok víz feletti hosszúságának el kell érnie legalább a 100 métert, |
| --- | --- |

—

a madárriasztó zsinórok víz feletti hosszúságának el kell érnie legalább a 100 métert,

| — | kötelező a kellő hosszúságú szalagok használata, amelyek nyugodt körülmények között elérik a tenger felszínét, |
| --- | --- |

—

kötelező a kellő hosszúságú szalagok használata, amelyek nyugodt körülmények között elérik a tenger felszínét,

| — | a hosszú szalagokat egymástól legfeljebb 5 méter távolságra kell elhelyezni. |
| --- | --- |

—

a hosszú szalagokat egymástól legfeljebb 5 méter távolságra kell elhelyezni.

A 35 méternél rövidebb hajók:

| — | legalább 1 madárriasztó zsinórt telepítenek, |
| --- | --- |

—

legalább 1 madárriasztó zsinórt telepítenek,

| — | a zsinórok víz feletti mért hosszúságának el kell érnie legalább a 75 métert, |
| --- | --- |

—

a zsinórok víz feletti mért hosszúságának el kell érnie legalább a 75 métert,

| — | hosszú és/vagy rövid (de 1 méternél hosszabb) szalagokat kell használni, amelyeket a következő közökkel kell elhelyezni:






  — | rövid: egymástól legfeljebb 2 méter távolságra, |
| --- | --- | --- |

—

hosszú és/vagy rövid (de 1 méternél hosszabb) szalagokat kell használni, amelyeket a következő közökkel kell elhelyezni:

—

rövid: egymástól legfeljebb 2 méter távolságra,

| — | hosszú: a madárriasztó zsinór első 55 méterén egymástól legfeljebb 5 méter távolságra. |
| --- | --- |

—

hosszú: a madárriasztó zsinór első 55 méterén egymástól legfeljebb 5 méter távolságra.

A madárriasztó zsinórok kialakításával és telepítésével összefüggésben további iránymutatások találhatók a madárriasztó zsinórok kialakítására és telepítésére vonatkozó alábbi kiegészítő iránymutatásokban.

A zsinórok lesúlyozása

Kihelyezés előtt a horogelőkén zsinórnehezékeket kell elhelyezni.

A horogtól számított 1 méteren belül összesen több mint 45 g rögzített nehezék; illetve

a horogtól számított 3–5 méteren belül összesen több mint 60 g rögzített nehezék; illetve

a horogtól számított 4 méteren belül összesen több mint 98 g rögzített nehezék.

---

A MADÁRRIASZTÓ ZSINÓROK KIALAKÍTÁSÁRA ÉS TELEPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ KIEGÉSZÍTŐ IRÁNYMUTATÁSOK

Preambulum

A madárriasztó zsinórok telepítésére vonatkozó műszaki minimumelőírások a fenti táblázatban találhatók. Ezek a kiegészítő iránymutatások a horogsoros hajók által alkalmazandó madárriasztó zsinórokra vonatkozó szabályok kialakítását és végrehajtását hivatottak elősegíteni. Noha a dokumentum viszonylag részletes iránymutatással szolgál, a madárriasztó zsinórok hatékonyságának javítását célzó kísérletek mindazonáltal bátorítandó kezdeményezések, feltéve, hogy teljesülnek a fenti táblázatban foglalt előírások. Az iránymutatások figyelembe vesznek olyan környezeti és működési tényezőket is, mint az időjárási körülmények, a kihelyezési sebesség vagy a hajó mérete, hiszen ezek mind befolyásolják a csalikat védő madárriasztó zsinór hatékonyságát és kialakítását. A madárriasztó zsinór kialakítása és alkalmazása az említett tényezők függvényében eltérő lehet, feltéve, hogy hatékonysága ezáltal nem romlik. Mivel a madárriasztó zsinórok kialakítása folyamatos tökéletesítésre szorul, a jövőben ezen iránymutatásokat felül kell vizsgálni.

A madárriasztó zsinór kialakítása

| 1. | A vízben lévő madárriasztó zsinór valamely szakaszán elhelyezett megfelelő vontatott eszköz fokozhatja az eszköz víz feletti kiterjedését. |
| --- | --- |

1.

A vízben lévő madárriasztó zsinór valamely szakaszán elhelyezett megfelelő vontatott eszköz fokozhatja az eszköz víz feletti kiterjedését.

| 2. | A zsinór víz feletti része ne legyen túl feszes, hogy kiszámíthatatlan mozgásával távol tarthassa a madarakat, ugyanakkor ne legyen túl laza sem, nehogy a szél túlságosan kilengesse. |
| --- | --- |

2.

A zsinór víz feletti része ne legyen túl feszes, hogy kiszámíthatatlan mozgásával távol tarthassa a madarakat, ugyanakkor ne legyen túl laza sem, nehogy a szél túlságosan kilengesse.

| 3. | A zsinórt lehetőleg erős forgatószerkezettel kell a hajóhoz rögzíteni, hogy elkerülhető legyen összegabalyodása. |
| --- | --- |

3.

A zsinórt lehetőleg erős forgatószerkezettel kell a hajóhoz rögzíteni, hogy elkerülhető legyen összegabalyodása.

| 4. | A szélben kiszámíthatatlanul mozgó, feltűnő színű anyagból (például vörös poliuretánnal bevont, nagy szakítószilárdságú vékony zsinórból) készült szalagokat a madárriasztó zsinórhoz erősített erős háromágú forgatószerkezetről kell lelógatni (amely tovább csökkenti az összegabalyodás esélyét). |
| --- | --- |

4.

A szélben kiszámíthatatlanul mozgó, feltűnő színű anyagból (például vörös poliuretánnal bevont, nagy szakítószilárdságú vékony zsinórból) készült szalagokat a madárriasztó zsinórhoz erősített erős háromágú forgatószerkezetről kell lelógatni (amely tovább csökkenti az összegabalyodás esélyét).

| 5. | Minden egyes szalagnak két vagy több szálból kell állnia. |
| --- | --- |

5.

Minden egyes szalagnak két vagy több szálból kell állnia.

| 6. | A szalagpárokat egy-egy kapocs segítségével le lehet választani a kötélről, ami egyszerűbbé teszi a zsinór elrakodását. |
| --- | --- |

6.

A szalagpárokat egy-egy kapocs segítségével le lehet választani a kötélről, ami egyszerűbbé teszi a zsinór elrakodását.

A madárriasztó zsinórok telepítése

| 1. | A zsinórt a hajón rögzített póznára kell felfüggeszteni. A póznát olyan magasra kell állítani, hogy a zsinór a hajó mögött megfelelő távolságról védje a csalikat, és ne akadhasson bele a halászeszközökbe. Minél magasabb a pózna, annál hatékonyabban biztosítható a csalik védelme. Például 7 méter körüli víz feletti magasság esetén mintegy 100 méter hosszan védhetők a csalik. |
| --- | --- |

1.

A zsinórt a hajón rögzített póznára kell felfüggeszteni. A póznát olyan magasra kell állítani, hogy a zsinór a hajó mögött megfelelő távolságról védje a csalikat, és ne akadhasson bele a halászeszközökbe. Minél magasabb a pózna, annál hatékonyabban biztosítható a csalik védelme. Például 7 méter körüli víz feletti magasság esetén mintegy 100 méter hosszan védhetők a csalik.

| 2. | Ha a hajók csak egy madárriasztó zsinórt használnak, azt a süllyedő csaliktól szélirányba kell elhelyezni. Ha a csalival ellátott horgokat a hajósodron kívül helyezik ki, madárriasztó zsinór rögzítési pontjának a hajónak a csalik vízbe helyezése szerinti oldalától néhány méterre, a víz felett kell elhelyezkednie. Amennyiben a hajók két madárriasztó zsinórt használnak, a csalival ellátott horgokat a madárriasztó zsinórokkal határolt területen belül kell elhelyezni. |
| --- | --- |

2.

Ha a hajók csak egy madárriasztó zsinórt használnak, azt a süllyedő csaliktól szélirányba kell elhelyezni. Ha a csalival ellátott horgokat a hajósodron kívül helyezik ki, madárriasztó zsinór rögzítési pontjának a hajónak a csalik vízbe helyezése szerinti oldalától néhány méterre, a víz felett kell elhelyezkednie. Amennyiben a hajók két madárriasztó zsinórt használnak, a csalival ellátott horgokat a madárriasztó zsinórokkal határolt területen belül kell elhelyezni.

| 3. | A csalik madarakkal szembeni hatékonyabb védelme érdekében érdemes egyszerre több madárriasztó zsinórt használni. |
| --- | --- |

3.

A csalik madarakkal szembeni hatékonyabb védelme érdekében érdemes egyszerre több madárriasztó zsinórt használni.

| 4. | Tekintettel a madárriasztó zsinórok esetleges elszakadására vagy összegabalyodására, gondoskodni kell tartalék madárriasztó zsinórokról, hogy a megrongálódott zsinórokat ki lehessen cserélni, és ezáltal a halászati tevékenységet megszakítás nélkül folytatni lehessen. A biztonsági és műveleti problémák minimalizálása érdekében a madárriasztó zsinórra felszerelhetők vágóeszközök arra az esetre, ha a horogsor úszója megtekeredne vagy összekuszálódna a madárriasztó zsinór vízben lévő szakaszával. |
| --- | --- |

4.

Tekintettel a madárriasztó zsinórok esetleges elszakadására vagy összegabalyodására, gondoskodni kell tartalék madárriasztó zsinórokról, hogy a megrongálódott zsinórokat ki lehessen cserélni, és ezáltal a halászati tevékenységet megszakítás nélkül folytatni lehessen. A biztonsági és műveleti problémák minimalizálása érdekében a madárriasztó zsinórra felszerelhetők vágóeszközök arra az esetre, ha a horogsor úszója megtekeredne vagy összekuszálódna a madárriasztó zsinór vízben lévő szakaszával.

| 5. | Amennyiben a halászok csalikivető berendezést alkalmaznak, össze kell hangolniuk a madárriasztó zsinór és a gép használatát. E célból gondoskodni kell arról, hogy a csalikivető berendezés a horgokat közvetlenül a madárriasztó zsinór által védett vízfelületre vesse ki. Olyan csalikivető berendezés (vagy berendezések) alkalmazása esetén, amely képes a hajó mindkét oldalára csalit kivetni, két madárriasztó zsinórt kell használni. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben a halászok csalikivető berendezést alkalmaznak, össze kell hangolniuk a madárriasztó zsinór és a gép használatát. E célból gondoskodni kell arról, hogy a csalikivető berendezés a horgokat közvetlenül a madárriasztó zsinór által védett vízfelületre vesse ki. Olyan csalikivető berendezés (vagy berendezések) alkalmazása esetén, amely képes a hajó mindkét oldalára csalit kivetni, két madárriasztó zsinórt kell használni.

| 6. | A horogelőke kézzel történő kivetése során a halászoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a csalival ellátott horgok és a feltekert horogelőke-szakaszok kivetése a madárriasztó zsinór által védett vízfelületre történjék annak érdekében, hogy ezáltal elkerülhető legyen a hajócsavar okozta turbulencia, amely lassíthatja a csalik süllyedésének ütemét. |
| --- | --- |

6.

A horogelőke kézzel történő kivetése során a halászoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a csalival ellátott horgok és a feltekert horogelőke-szakaszok kivetése a madárriasztó zsinór által védett vízfelületre történjék annak érdekében, hogy ezáltal elkerülhető legyen a hajócsavar okozta turbulencia, amely lassíthatja a csalik süllyedésének ütemét.

| 7. | A madárriasztó zsinór kihelyezésének és visszahúzásának megkönnyítésére a halászok kézi, elektromos vagy hidraulikus csörlőt is használhatnak. |
| --- | --- |

7.

A madárriasztó zsinór kihelyezésének és visszahúzásának megkönnyítésére a halászok kézi, elektromos vagy hidraulikus csörlőt is használhatnak.

---

VI. MELLÉKLET

A TENGERI TEKNŐSÖK VISSZAENGEDÉSÉRE VONATKOZÓ RÉSZLETES KÖVETELMÉNYEK

A biztonságos kezelés módszereit illetően:

| i. | Ha tengeri teknőst kell eltávolítani a vízből, a horgokba vagy halászeszközökbe belegabalyodott tengeri teknősöket megfelelő kosaras emelővel vagy merítőhálóval a fedélzetre kell emelni. A vízből nem húzható ki tengeri teknős úgy, hogy a testéhez horgászzsinór rögzül, vagy a teste ilyen zsinórba van belegabalyodva. Ha a tengeri teknős nem távolítható el biztonságosan a vízből, a személyzetnek a horoghoz a lehető legközelebbi ponton el kell vágnia a zsinórt úgy, hogy a tengeri teknős ne szenvedjen további szükségtelen sérüléseket. |
| --- | --- |

i.

Ha tengeri teknőst kell eltávolítani a vízből, a horgokba vagy halászeszközökbe belegabalyodott tengeri teknősöket megfelelő kosaras emelővel vagy merítőhálóval a fedélzetre kell emelni. A vízből nem húzható ki tengeri teknős úgy, hogy a testéhez horgászzsinór rögzül, vagy a teste ilyen zsinórba van belegabalyodva. Ha a tengeri teknős nem távolítható el biztonságosan a vízből, a személyzetnek a horoghoz a lehető legközelebbi ponton el kell vágnia a zsinórt úgy, hogy a tengeri teknős ne szenvedjen további szükségtelen sérüléseket.

| ii. | Tengeri teknősök fedélzetre vétele esetén a hajóüzemeltetőknek vagy a személyzetnek a visszaengedés előtt fel kell mérnie a kifogott vagy halászeszközbe belegabalyodott tengeri teknősök állapotát. A nehezen mozgó vagy nem reagáló tengeri teknősöket – amennyire lehetséges – a fedélzeten kell tartani, és visszaengedésük előtt segítséget kell nekik nyújtani, hogy túlélési esélyük a lehető legnagyobb legyen. E módszereket részletesebben kifejti a tengeri teknősök halászati műveletek okozta mortalitásának csökkentéséről szóló FAO-iránymutatás. |
| --- | --- |

ii.

Tengeri teknősök fedélzetre vétele esetén a hajóüzemeltetőknek vagy a személyzetnek a visszaengedés előtt fel kell mérnie a kifogott vagy halászeszközbe belegabalyodott tengeri teknősök állapotát. A nehezen mozgó vagy nem reagáló tengeri teknősöket – amennyire lehetséges – a fedélzeten kell tartani, és visszaengedésük előtt segítséget kell nekik nyújtani, hogy túlélési esélyük a lehető legnagyobb legyen. E módszereket részletesebben kifejti a tengeri teknősök halászati műveletek okozta mortalitásának csökkentéséről szóló FAO-iránymutatás.

| iii. | A halászati műveletek során vagy a nemzeti megfigyelői programok keretében (például gyűrűzés közben) kezelt tengeri teknősökkel – amennyire csak lehetséges – a tengeri teknősök halászati műveletek okozta mortalitásának csökkentéséről szóló FAO-iránymutatásban foglaltaknak megfelelően kell bánni. |
| --- | --- |

iii.

A halászati műveletek során vagy a nemzeti megfigyelői programok keretében (például gyűrűzés közben) kezelt tengeri teknősökkel – amennyire csak lehetséges – a tengeri teknősök halászati műveletek okozta mortalitásának csökkentéséről szóló FAO-iránymutatásban foglaltaknak megfelelően kell bánni.

A zsinórvágók használatáról:

| i. | A horogsoros hajók kötelesek a fedélzetükön zsinórvágókat tartani és használni, ha a tengeri teknősök visszaengedésekor a horgok nem távolíthatók el a tengeri teknősök megsebzése nélkül. |
| --- | --- |

i.

A horogsoros hajók kötelesek a fedélzetükön zsinórvágókat tartani és használni, ha a tengeri teknősök visszaengedésekor a horgok nem távolíthatók el a tengeri teknősök megsebzése nélkül.

| ii. | Más olyan típusú halászeszközt használó hajók, amelybe a tengeri teknősök belegabalyodhatnak, kötelesek zsinórvágókat tartani a fedélzetükön, és ezeket a halászeszközök biztonságos eltávolításához és a tengeri teknősök visszaengedéséhez használni. |
| --- | --- |

ii.

Más olyan típusú halászeszközt használó hajók, amelybe a tengeri teknősök belegabalyodhatnak, kötelesek zsinórvágókat tartani a fedélzetükön, és ezeket a halászeszközök biztonságos eltávolításához és a tengeri teknősök visszaengedéséhez használni.

A horogeltávolító eszközök használatáról:

| i. | A horogsoros hajók kötelesek horogeltávolító eszközöket tartani a fedélzetükön annak érdekében, hogy a horgokat hatékonyan eltávolíthassák a tengeri teknősökből. |
| --- | --- |

i.

A horogsoros hajók kötelesek horogeltávolító eszközöket tartani a fedélzetükön annak érdekében, hogy a horgokat hatékonyan eltávolíthassák a tengeri teknősökből.

| ii. | Horog lenyelése esetén nem szabad megkísérelni a horog eltávolítását. Ehelyett a zsinórt a horoghoz lehető legközelebbi ponton el kell vágni oly módon, hogy a tengeri teknős ne szenvedjen további szükségtelen sérüléseket. |
| --- | --- |

ii.

Horog lenyelése esetén nem szabad megkísérelni a horog eltávolítását. Ehelyett a zsinórt a horoghoz lehető legközelebbi ponton el kell vágni oly módon, hogy a tengeri teknős ne szenvedjen további szükségtelen sérüléseket.

---

VII. MELLÉKLET

KIKÖTŐI ÁTRAKÁS

1.   Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott tonhalak és tonhalszerű fajok, valamint az említett területen e fajokkal együtt kifogott bármilyen más faj uniós hajók által vagy uniós kikötőkben végzett kikötői átrakása az alábbiak szerint történik:

Jelentéstételi kötelezettségek

2.   Halászhajó

2.1   Az átrakási műveletek előtt legalább 48 órával a halászhajó parancsnokának értesítenie kell a kikötő szerinti állam hatóságait a szállítóhajó nevéről és az átrakás dátumáról/időpontjáról.

2.1   A halászhajó parancsnoka az átrakáskor köteles tájékoztatni a hajó lobogója szerinti tagállamot a következőkről:

| — | az átrakni kívánt tonhalak és tonhalszerű fajok mennyisége, amennyiben lehetséges, állományonkénti bontásban, |
| --- | --- |

—

az átrakni kívánt tonhalak és tonhalszerű fajok mennyisége, amennyiben lehetséges, állományonkénti bontásban,

| — | az átrakni kívánt, a tonhalakkal és tonhalszerű fajokkal együtt kifogott egyéb fajok mennyisége, fajonkénti bontásban (ha ismert), |
| --- | --- |

—

az átrakni kívánt, a tonhalakkal és tonhalszerű fajokkal együtt kifogott egyéb fajok mennyisége, fajonkénti bontásban (ha ismert),

| — | az átrakás napja és helye, |
| --- | --- |

—

az átrakás napja és helye,

| — | a fogadó szállítóhajó neve, lajstromszáma és lobogója, és |
| --- | --- |

—

a fogadó szállítóhajó neve, lajstromszáma és lobogója, és

| — | a fajonkénti, illetve amennyiben lehetséges, állományonkénti bontásban ismertetett fogások ejtésének földrajzi helye ICCAT statisztikai területek szerint. |
| --- | --- |

—

a fajonkénti, illetve amennyiben lehetséges, állományonkénti bontásban ismertetett fogások ejtésének földrajzi helye ICCAT statisztikai területek szerint.

2.3   Az érintett halászhajó parancsnoka az átrakás után legkésőbb 15 nappal köteles kitölteni és eljuttatni a hajó lobogója szerinti tagállamnak az ICCAT átrakási nyilatkozatot és adott esetben a hajónak a halászhajók ICCAT-nyilvántartásában szereplő számát.

3.   Fogadó hajó

3.1   A fogadó szállítóhajó parancsnoka legalább 24 órával az átrakás előtt és az átrakás végén köteles tájékoztatni a kikötő szerinti állam hatóságait a hajójára átrakott tonhalak és tonhalszerű fajok kifogott mennyiségéről, továbbá köteles 24 órán belül kitölteni és elküldeni az illetékes hatóságoknak az ICCAT átrakási nyilatkozatot.

3.2   A fogadó szállítóhajó parancsnoka a kirakodás megkezdése előtt legalább 48 órával köteles kitölteni és elküldeni a kirakodás helye szerinti állam illetékes hatóságainak az ICCAT átrakási nyilatkozatot.

A kikötő szerinti és a kirakodás helye szerinti államok közötti együttműködés

4.   A fenti pontokban említett kikötő szerinti állam és a kirakodás helye szerinti állam – szükség esetén többek között a halászhajó lobogója szerinti szerződő féllel együttműködésben – áttekinti az e melléklet rendelkezései szerint kapott információkat annak igazolására, hogy az egyes hajók vonatkozásában bejelentett fogások, átrakások és kirakodások között nincs ellentmondás. Ezt az ellenőrzést úgy kell elvégezni, hogy a hajót minél kevésbé akadályozzák és zavarják, valamint hogy a fogott hal minősége ne romoljon.

Jelentéstétel

5.   Az ICCAT részére benyújtandó éves jelentésében a halászhajó lobogója szerinti tagállam megadja a hajói által végrehajtott átrakások részleteit.

---

VIII. MELLÉKLET

A TENGERI ÁTRAKÁSOK FELÜGYELETÉT SZOLGÁLÓ ICCAT REGIONÁLIS MEGFIGYELŐI PROGRAM

| 1. | Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen rakomány átvételére engedéllyel rendelkező hajók ICCAT-nyilvántartásában szereplő, tengeri átrakást végző szállítóhajók számára a tagállamok előírják, hogy az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen végzett valamennyi átrakási művelet idejére ICCAT regionális megfigyelőt kell a fedélzetre venniük. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A megfigyelőket az ICCAT nevezi ki, és olyan szállítóhajók fedélzetére kell kirendelni őket, amelyek engedéllyel rendelkeznek arra, hogy az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen rakományt vegyenek át az ICCAT regionális megfigyelői programját végrehajtó szerződő felek lobogója alatt közlekedő nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajóktól. |
| --- | --- |

2.

A megfigyelők kijelölése

| 3. | A feladatok ellátásához a kijelölt megfigyelőknek a következő feltételeknek kell megfelelniük:






  — | bizonyított képesség az ICCAT szabályozása alá eső fajok és halászeszközök azonosítására; nagy előnyt élveznek azok a személyek, akik megfigyelőként már szereztek tapasztalatot nyílt vízi horogsoros halászhajón, |
| --- | --- | --- |

3.

—

bizonyított képesség az ICCAT szabályozása alá eső fajok és halászeszközök azonosítására; nagy előnyt élveznek azok a személyek, akik megfigyelőként már szereztek tapasztalatot nyílt vízi horogsoros halászhajón,

| — | az ICCAT állományvédelmi és állománygazdálkodási intézkedéseinek kielégítő ismerete, |
| --- | --- |

—

az ICCAT állományvédelmi és állománygazdálkodási intézkedéseinek kielégítő ismerete,

| — | ó megfigyelőképesség és a megfigyelések pontos rögzítésére való alkalmasság, |
| --- | --- |

—

ó megfigyelőképesség és a megfigyelések pontos rögzítésére való alkalmasság,

| — | a megfigyelt hajó lobogója szerinti állam nyelvének kielégítő ismerete. |
| --- | --- |

—

a megfigyelt hajó lobogója szerinti állam nyelvének kielégítő ismerete.

A megfigyelők kötelezettségei

| 4. | A megfigyelők:






  a) | el kellett, hogy végezzék az ICCAT által kidolgozott iránymutatásokban előírt technikai képzést; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

el kellett, hogy végezzék az ICCAT által kidolgozott iránymutatásokban előírt technikai képzést;

| b) | nem lehetnek állampolgárai a fogadó szállítóhajó lobogója szerinti államnak; |
| --- | --- |

b)

nem lehetnek állampolgárai a fogadó szállítóhajó lobogója szerinti államnak;

| c) | alkalmasaknak kell lenniük az 5. pontban foglalt feladatok elvégzésére; |
| --- | --- |

c)

alkalmasaknak kell lenniük az 5. pontban foglalt feladatok elvégzésére;

| d) | szerepelniük kell a megfigyelők ICCAT által vezetett jegyzékében; |
| --- | --- |

d)

szerepelniük kell a megfigyelők ICCAT által vezetett jegyzékében;

| e) | nem lehetnek a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó vagy a szállítóhajó személyzetének tagjai, illetve nem lehetnek a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajót vagy a szállítóhajót üzemeltető társaság alkalmazottai. |
| --- | --- |

e)

nem lehetnek a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó vagy a szállítóhajó személyzetének tagjai, illetve nem lehetnek a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajót vagy a szállítóhajót üzemeltető társaság alkalmazottai.

| 5. | A megfigyelők kötelesek nyomon követni, hogy a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó vagy a szállítóhajó betartja-e az ICCAT által elfogadott vonatkozó állományvédelmi és állománygazdálkodási intézkedéseket. A megfigyelők feladatai elsősorban a következőkre terjednek ki:






  5.1 | A szállítóhajóra rakományt átrakni kívánó nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajón még az átrakás előtt látogatást tesznek, és megvizsgálják a 9. pontban felsoroltakat a következők érdekében:






  a) | ellenőrzik, hogy érvényes-e a halászhajónak az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott tonhalak és tonhalszerű fajok kifogására, valamint az említett területen e fajokkal együtt kifogott bármilyen más faj halászatára szóló engedélye vagy jogosítványa; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

5.1

A szállítóhajóra rakományt átrakni kívánó nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajón még az átrakás előtt látogatást tesznek, és megvizsgálják a 9. pontban felsoroltakat a következők érdekében:

a)

ellenőrzik, hogy érvényes-e a halászhajónak az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott tonhalak és tonhalszerű fajok kifogására, valamint az említett területen e fajokkal együtt kifogott bármilyen más faj halászatára szóló engedélye vagy jogosítványa;

| b) | ellenőrzik a halászhajónak a tengeri átrakásra vonatkozó, a lobogó szerinti szerződő fél, illetve – adott esetben – a parti állam által kibocsátott előzetes engedélyét; |
| --- | --- |

b)

ellenőrzik a halászhajónak a tengeri átrakásra vonatkozó, a lobogó szerinti szerződő fél, illetve – adott esetben – a parti állam által kibocsátott előzetes engedélyét;

| c) | fajonként és – amennyiben lehetséges – állományonként ellenőrzik és feljegyzik a fedélzeten tartott fogás teljes mennyiségét, valamint a szállítóhajóra átrakandó mennyiségeket; |
| --- | --- |

c)

fajonként és – amennyiben lehetséges – állományonként ellenőrzik és feljegyzik a fedélzeten tartott fogás teljes mennyiségét, valamint a szállítóhajóra átrakandó mennyiségeket;

| d) | meggyőződnek a műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) működéséről, valamint megvizsgálják a hajónaplót és – amennyiben lehetséges – az abban szereplő bejegyzéseket; |
| --- | --- |

d)

meggyőződnek a műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) működéséről, valamint megvizsgálják a hajónaplót és – amennyiben lehetséges – az abban szereplő bejegyzéseket;

| e) | ellenőrzik, hogy a fedélzeten lévő fogás bármely részét más hajókról helyezték-e át, valamint ellenőrzik az ilyen áthelyezésekkel kapcsolatos dokumentációt; |
| --- | --- |

e)

ellenőrzik, hogy a fedélzeten lévő fogás bármely részét más hajókról helyezték-e át, valamint ellenőrzik az ilyen áthelyezésekkel kapcsolatos dokumentációt;

| f) | amennyiben vannak arra utaló jelek, hogy a halászhajó bármilyen jogsértésben érintett, a jogsértés(eke)t haladéktalanul jelzik a szállítóhajó parancsnokának (kellően figyelembe véve a biztonsági szempontokat) és a megfigyelői programot végrehajtó társaságnak, amelynek a jelentést mihamarabb továbbítania kell a halászhajó lobogója szerinti szerződő fél hatóságainak; és |
| --- | --- |

f)

amennyiben vannak arra utaló jelek, hogy a halászhajó bármilyen jogsértésben érintett, a jogsértés(eke)t haladéktalanul jelzik a szállítóhajó parancsnokának (kellően figyelembe véve a biztonsági szempontokat) és a megfigyelői programot végrehajtó társaságnak, amelynek a jelentést mihamarabb továbbítania kell a halászhajó lobogója szerinti szerződő fél hatóságainak; és

| g) | a megfigyelői jelentésben rögzítik a halászhajón ellátott feladatok eredményeit. |
| --- | --- |

g)

a megfigyelői jelentésben rögzítik a halászhajón ellátott feladatok eredményeit.

| 5.2 | Megfigyelik a szállítóhajó tevékenységeit, valamint:






  a) | rögzítik a végrehajtott átrakási tevékenységeket és jelentést tesznek róluk; |
| --- | --- | --- |

5.2

Megfigyelik a szállítóhajó tevékenységeit, valamint:

a)

rögzítik a végrehajtott átrakási tevékenységeket és jelentést tesznek róluk;

| b) | ellenőrzik a hajó átrakás közbeni földrajzi helyzetét; |
| --- | --- |

b)

ellenőrzik a hajó átrakás közbeni földrajzi helyzetét;

| c) | megfigyelik, valamint fajonkénti bontásban (ha ismert), illetve – amennyiben lehetséges – állományonkénti bontásban megbecsülik a tonhalak és tonhalszerű fajok átrakott mennyiségeit; |
| --- | --- |

c)

megfigyelik, valamint fajonkénti bontásban (ha ismert), illetve – amennyiben lehetséges – állományonkénti bontásban megbecsülik a tonhalak és tonhalszerű fajok átrakott mennyiségeit;

| d) | megfigyelik, valamint fajonkénti bontásban (ha ismert) megbecsülik a tonhalakkal és tonhalszerű fajokkal együtt kifogott egyéb fajok mennyiségét; |
| --- | --- |

d)

megfigyelik, valamint fajonkénti bontásban (ha ismert) megbecsülik a tonhalakkal és tonhalszerű fajokkal együtt kifogott egyéb fajok mennyiségét;

| e) | ellenőrzik és feljegyzik az érintett nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó nevét és ICCAT nyilvántartási számát; |
| --- | --- |

e)

ellenőrzik és feljegyzik az érintett nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó nevét és ICCAT nyilvántartási számát;

| f) | ellenőrzik az átrakási nyilatkozatban szereplő adatokat, amennyiben lehetséges, a nagyméretű nyílt vízi horogsoros halászhajó naplójával történő összevetés útján is; |
| --- | --- |

f)

ellenőrzik az átrakási nyilatkozatban szereplő adatokat, amennyiben lehetséges, a nagyméretű nyílt vízi horogsoros halászhajó naplójával történő összevetés útján is;

| g) | hitelesítik az átrakási nyilatkozatban szereplő adatokat; |
| --- | --- |

g)

hitelesítik az átrakási nyilatkozatban szereplő adatokat;

| h) | ellenjegyzik az átrakási nyilatkozatot; és |
| --- | --- |

h)

ellenjegyzik az átrakási nyilatkozatot; és

| i) | megfigyelik és a megfigyelő kiszállásának helye szerinti kikötőben történő kirakodás során fajonként megbecsülik a termékek mennyiségét annak igazolására, hogy a kirakodott mennyiségek összhangban állnak-e a tengeri átrakások során átvett mennyiségekkel. |
| --- | --- |

i)

megfigyelik és a megfigyelő kiszállásának helye szerinti kikötőben történő kirakodás során fajonként megbecsülik a termékek mennyiségét annak igazolására, hogy a kirakodott mennyiségek összhangban állnak-e a tengeri átrakások során átvett mennyiségekkel.

| 5.3 | Emellett a megfigyelők:






  a) | napi jelentést készítenek a szállítóhajó átrakási tevékenységeiről; |
| --- | --- | --- |

5.3

Emellett a megfigyelők:

a)

napi jelentést készítenek a szállítóhajó átrakási tevékenységeiről;

| b) | a megfigyelői feladatoknak megfelelően összegyűjtött információkat összefoglaló általános jelentéseket készítenek, valamint lehetőséget biztosítanak a hajóparancsnoknak, hogy a jelentésbe bármilyen releváns információt belefoglaljon; |
| --- | --- |

b)

a megfigyelői feladatoknak megfelelően összegyűjtött információkat összefoglaló általános jelentéseket készítenek, valamint lehetőséget biztosítanak a hajóparancsnoknak, hogy a jelentésbe bármilyen releváns információt belefoglaljon;

| c) | a megfigyelési időszak leteltét követő 20 napon belül eljuttatják az ICCAT titkárságának a b) pontban említett általános jelentést; |
| --- | --- |

c)

a megfigyelési időszak leteltét követő 20 napon belül eljuttatják az ICCAT titkárságának a b) pontban említett általános jelentést;

| d) | az ICCAT által meghatározottak szerint bármilyen más feladatot ellátnak. |
| --- | --- |

d)

az ICCAT által meghatározottak szerint bármilyen más feladatot ellátnak.

| 6. | A megfigyelők a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók halászati műveleteivel és az ilyen hajók tulajdonosaival kapcsolatos valamennyi információt bizalmasan kezelik, és erre a megfigyelői kinevezésükkel egyidejűleg írásos formában is kötelezettséget vállalnak. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A megfigyelőknek meg kell felelniük a hajó lobogója szerinti tagállam, illetve adott esetben azon parti állam jogszabályaiban és előírásaiban szereplő követelményeknek, amely a megfigyelő kirendelésének helye szerinti hajó felett joghatóságot gyakorol. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A megfigyelők kötelesek tiszteletben tartani az alá- és fölérendeltségi viszonyokat és azokat az általános magatartási szabályokat, amelyek a hajó teljes személyzetére vonatkoznak, feltéve, hogy e szabályok nem ütköznek a megfigyelők e program keretében előírt feladataival és a hajó személyzetének a 9. pontban foglalt kötelezettségeivel. |
| --- | --- |

8.

A szállítóhajók lobogója szerinti államok feladatai

| 9. | A regionális megfigyelői programnak a szállítóhajók lobogója szerinti tagállamok és e hajók parancsnokai tekintetében történő végrehajtásával összefüggő feltételek különösen az alábbiakra terjednek ki:






  a) | a megfigyelők hozzáférhetnek a hajó személyzetéhez, a releváns dokumentumokhoz, valamint a halászeszközökhöz és felszerelésekhez; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

a megfigyelők hozzáférhetnek a hajó személyzetéhez, a releváns dokumentumokhoz, valamint a halászeszközökhöz és felszerelésekhez;

| b) | az 5. pontban foglalt feladataik végrehajtásának megkönnyítése érdekében a megfigyelők kérésre a következő berendezésekhez is hozzáférhetnek, amennyiben ilyenek találhatók azokon a hajókon, amelyekre kirendelték őket:






  i. | műholdas navigációs berendezés; |
| --- | --- | --- |

b)

az 5. pontban foglalt feladataik végrehajtásának megkönnyítése érdekében a megfigyelők kérésre a következő berendezésekhez is hozzáférhetnek, amennyiben ilyenek találhatók azokon a hajókon, amelyekre kirendelték őket:

i.

műholdas navigációs berendezés;

| ii. | használatban lévő radarképernyő; |
| --- | --- |

ii.

használatban lévő radarképernyő;

| iii. | elektronikus kommunikációs eszközök; és |
| --- | --- |

iii.

elektronikus kommunikációs eszközök; és

| iv. | az átrakott termék lemérésére használt mérleg; |
| --- | --- |

iv.

az átrakott termék lemérésére használt mérleg;

| c) | a megfigyelőknek a tisztekével egyenértékű szállást kell biztosítani, beleértve az elhelyezést, élelmezést és a megfelelő szaniterhelyiségeket; |
| --- | --- |

c)

a megfigyelőknek a tisztekével egyenértékű szállást kell biztosítani, beleértve az elhelyezést, élelmezést és a megfelelő szaniterhelyiségeket;

| d) | a megfigyelőknek megfelelő helyet kell biztosítani a parancsnoki hídon vagy a kormányosfülkében az adminisztratív munka elvégzésére, valamint a fedélzeten a megfigyelői feladatok ellátására; |
| --- | --- |

d)

a megfigyelőknek megfelelő helyet kell biztosítani a parancsnoki hídon vagy a kormányosfülkében az adminisztratív munka elvégzésére, valamint a fedélzeten a megfigyelői feladatok ellátására;

| e) | a megfigyelők számára lehetővé kell tenni, hogy meghatározzák az átrakási művelet megfigyeléséhez, valamint az átrakott fajok/állományok és mennyiségek megbecsléséhez legalkalmasabb helyet és módszert. E tekintetben a szállítóhajó parancsnokának – kellően figyelembe véve a biztonsági és gyakorlati megfontolásokat – eleget kell tennie a megfigyelők igényeinek, többek között a megfigyelők általi szemrevételezés céljából a szállítóhajó fedélzetén kérésre ideiglenesen ki kell állítania a termékeket, valamint kellő időt kell biztosítania a megfigyelőknek feladataik ellátásához. A megfigyelést a tevékenységek lehető legkisebb mértékű zavarásával kell végezni úgy, hogy elkerülhető legyen az átrakott termékek minőségromolása; |
| --- | --- |

e)

a megfigyelők számára lehetővé kell tenni, hogy meghatározzák az átrakási művelet megfigyeléséhez, valamint az átrakott fajok/állományok és mennyiségek megbecsléséhez legalkalmasabb helyet és módszert. E tekintetben a szállítóhajó parancsnokának – kellően figyelembe véve a biztonsági és gyakorlati megfontolásokat – eleget kell tennie a megfigyelők igényeinek, többek között a megfigyelők általi szemrevételezés céljából a szállítóhajó fedélzetén kérésre ideiglenesen ki kell állítania a termékeket, valamint kellő időt kell biztosítania a megfigyelőknek feladataik ellátásához. A megfigyelést a tevékenységek lehető legkisebb mértékű zavarásával kell végezni úgy, hogy elkerülhető legyen az átrakott termékek minőségromolása;

| f) | a 10. pont rendelkezéseinek fényében a szállítóhajó parancsnokának gondoskodnia kell arról, hogy a megfigyelő minden szükséges segítséget megkapjon a szállítóhajó és a halászhajó közötti biztonságos közlekedéshez, amennyiben az időjárási és más körülmények lehetővé teszik ilyen művelet végzését; és |
| --- | --- |

f)

a 10. pont rendelkezéseinek fényében a szállítóhajó parancsnokának gondoskodnia kell arról, hogy a megfigyelő minden szükséges segítséget megkapjon a szállítóhajó és a halászhajó közötti biztonságos közlekedéshez, amennyiben az időjárási és más körülmények lehetővé teszik ilyen művelet végzését; és

| g) | a lobogó szerinti tagállamok biztosítják, hogy a parancsnokok, a személyzet és a hajótulajdonosok ne akadályozzák, fenyegessék, zavarják, befolyásolják, vesztegessék meg vagy kíséreljék meg megvesztegetni a megfigyelőket feladataik ellátása során. |
| --- | --- |

g)

a lobogó szerinti tagállamok biztosítják, hogy a parancsnokok, a személyzet és a hajótulajdonosok ne akadályozzák, fenyegessék, zavarják, befolyásolják, vesztegessék meg vagy kíséreljék meg megvesztegetni a megfigyelőket feladataik ellátása során.

A nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók átrakási műveletek közbeni feladatai

| 10. | Lehetővé kell tenni, hogy a megfigyelők látogatást tegyenek a halászhajón, ha az időjárási és más körülmények azt megengedik, valamint hogy hozzáférjenek a személyzethez, minden releváns dokumentációhoz és a hajó minden olyan részéhez, amely nélkülözhetetlen az 5. pontban foglalt megfigyelői feladatok elvégzéséhez. A halászhajó parancsnokának gondoskodnia kell arról, hogy a megfigyelő minden szükséges segítséget megkapjon a szállítóhajó és halászhajó közötti biztonságos közlekedéshez. Amennyiben a körülmények elfogadhatatlan mértékű kockázatot jelentenek a megfigyelő biztonságára, és a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó meglátogatása nem lehetséges az átrakási műveletek megkezdése előtt, a szóban forgó műveletek akkor is végrehajthatók. |
| --- | --- |

10.

A megfigyelők díjai

| 11. | E program végrehajtásának költségeit az átrakási műveleteket végezni kívánó nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók lobogója szerinti szerződő felek finanszírozzák. A díjat a program összköltsége alapján kell kiszámítani. Az említett díjat az ICCAT titkárságának egy külön számlájára kell befizetni, amelyet a program végrehajtása tekintetében az ICCAT titkársága kezel. |
| --- | --- |

11.

| 12. | A nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók csak akkor vehetnek részt a tengeri átrakási programban, ha a 11. pont szerinti díjak befizetésre kerültek. |
| --- | --- |

12.

---

IRÁNYELVEK

| 2017.11.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.11.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/40

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2017/2108 IRÁNYELVE

(2017. november 15.)

a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK irányelv módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek részére való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) meghatározott közös biztonsági követelmények révén a biztonság magas szinten tartása és ezáltal az utasok bizalmának megőrzése, továbbá az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a szóban forgó irányelv alkalmazását javítani kell. A 2009/45/EK irányelvet kizárólag azokra a személyszállító hajókra és vízi járművekre kell alkalmazni, amelyek tekintetében az irányelvben szereplő biztonsági követelményeket kidolgozták. Éppen ezért ki kell zárni az említett irányelv hatálya alól bizonyos hajótípusokat, különösen a segédhajókat, a vitorlás hajókat, valamint az olyan hajókat, amelyek a hajó gazdasági tevékenységében részt nem vevő képzett személyzetet szállítanak, például tengeri létesítményekre. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) meghatározott közös biztonsági követelmények révén a biztonság magas szinten tartása és ezáltal az utasok bizalmának megőrzése, továbbá az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a szóban forgó irányelv alkalmazását javítani kell. A 2009/45/EK irányelvet kizárólag azokra a személyszállító hajókra és vízi járművekre kell alkalmazni, amelyek tekintetében az irányelvben szereplő biztonsági követelményeket kidolgozták. Éppen ezért ki kell zárni az említett irányelv hatálya alól bizonyos hajótípusokat, különösen a segédhajókat, a vitorlás hajókat, valamint az olyan hajókat, amelyek a hajó gazdasági tevékenységében részt nem vevő képzett személyzetet szállítanak, például tengeri létesítményekre.

| (2) | A hajón szállított segédhajók arra szolgálnak, hogy a személyhajókról a legrövidebb biztonságos tengeri útvonalon utasokat szállítsanak közvetlenül a partra, illetve onnan vissza. E hajók nem alkalmasak és nem használhatók más jellegű szolgáltatásokra, például tengerparti látványosságok megtekintését célzó kirándulások céljára. E kirándulásokat a parti állam személyhajókra vonatkozó követelményeinek megfelelő hajókkal kell végezni, amint azt többek között az IMO-iránymutatások is előírják (MSC.1/Circ.1417 a személyhajók segédhajóira vonatkozó iránymutatásokról). A tagállamoknak és a Bizottságnak elő kell mozdítaniuk az IMO-n belüli egyeztetéseket azzal a céllal, hogy a biztonság javítása érdekében sor kerüljön az iránymutatások felülvizsgálatára. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy szükséges-e kötelezővé tenni az iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(2)

A hajón szállított segédhajók arra szolgálnak, hogy a személyhajókról a legrövidebb biztonságos tengeri útvonalon utasokat szállítsanak közvetlenül a partra, illetve onnan vissza. E hajók nem alkalmasak és nem használhatók más jellegű szolgáltatásokra, például tengerparti látványosságok megtekintését célzó kirándulások céljára. E kirándulásokat a parti állam személyhajókra vonatkozó követelményeinek megfelelő hajókkal kell végezni, amint azt többek között az IMO-iránymutatások is előírják (MSC.1/Circ.1417 a személyhajók segédhajóira vonatkozó iránymutatásokról). A tagállamoknak és a Bizottságnak elő kell mozdítaniuk az IMO-n belüli egyeztetéseket azzal a céllal, hogy a biztonság javítása érdekében sor kerüljön az iránymutatások felülvizsgálatára. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy szükséges-e kötelezővé tenni az iránymutatásokat.

| (3) | A 2009/45/EK irányelv kizárja a hatálya alól a nem gépi hajtású személyhajókat. Vitorlás hajók tekintetében nem lehet az említett irányelv alapján tanúsítványokat, illetve bizonyítványokat kiállítani, amennyiben gépi meghajtásuk kizárólag kiegészítő és vészhelyzeti felhasználásra szolgál. A Bizottságnak ezért 2020-ig fel kell mérnie az e hajókategóriára vonatkozó közös európai előírások szükségességét. |
| --- | --- |

(3)

A 2009/45/EK irányelv kizárja a hatálya alól a nem gépi hajtású személyhajókat. Vitorlás hajók tekintetében nem lehet az említett irányelv alapján tanúsítványokat, illetve bizonyítványokat kiállítani, amennyiben gépi meghajtásuk kizárólag kiegészítő és vészhelyzeti felhasználásra szolgál. A Bizottságnak ezért 2020-ig fel kell mérnie az e hajókategóriára vonatkozó közös európai előírások szükségességét.

| (4) | A tengeri létesítményekhez olyan hajók közlekednek, amelyek ipari személyzetet szállítanak. E személyzet tagjainak kötelező biztonsági képzést kell sikeresen teljesíteniük, és bizonyos kötelező egészségügyi alkalmassági kritériumoknak kell megfelelniük. Ennélfogva rájuk más, az ezen irányelv hatályán kívül eső, különös biztonsági szabályokat kell alkalmazni. A tagállamoknak és a Bizottságnak tevékenyen támogatniuk kell a nyílt tengeri hajókra vonatkozó IMO biztonsági előírásokkal kapcsolatban a szervezet MSC.418(97). sz. határozata nyomán jelenleg zajló munkát. |
| --- | --- |

(4)

A tengeri létesítményekhez olyan hajók közlekednek, amelyek ipari személyzetet szállítanak. E személyzet tagjainak kötelező biztonsági képzést kell sikeresen teljesíteniük, és bizonyos kötelező egészségügyi alkalmassági kritériumoknak kell megfelelniük. Ennélfogva rájuk más, az ezen irányelv hatályán kívül eső, különös biztonsági szabályokat kell alkalmazni. A tagállamoknak és a Bizottságnak tevékenyen támogatniuk kell a nyílt tengeri hajókra vonatkozó IMO biztonsági előírásokkal kapcsolatban a szervezet MSC.418(97). sz. határozata nyomán jelenleg zajló munkát.

| (5) | A célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) rámutatott, hogy az alumíniumból készült hajók részére a bizonyítványok kiadását nem minden tagállam végzi a 2009/45/EK irányelv alapján. Az ebből származó különbségek aláássák azon cél elérését, hogy az Unión belül közlekedő hajók utasai egyformán magas biztonsági szintet élvezzenek. Annak érdekében, hogy az alumínium mint „egyenértékű anyag” fogalommeghatározásának és a megfelelő tűzvédelmi szabványok alkalmazásának eltérő értelmezéséből eredő nem egységes alkalmazás – amely az irányelv hatályának eltérő értelmezését eredményezi – elkerülhető legyen, az „egyenértékű anyag” 2009/45/EK irányelvben szereplő meghatározását egyértelművé kell tenni. Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok – ezen irányelv járulékos biztonsági követelményekre vonatkozó rendelkezéseivel összhangban – szigorúbb tűzmegelőzési intézkedéseket is alkalmazhassanak. |
| --- | --- |

(5)

A célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) rámutatott, hogy az alumíniumból készült hajók részére a bizonyítványok kiadását nem minden tagállam végzi a 2009/45/EK irányelv alapján. Az ebből származó különbségek aláássák azon cél elérését, hogy az Unión belül közlekedő hajók utasai egyformán magas biztonsági szintet élvezzenek. Annak érdekében, hogy az alumínium mint „egyenértékű anyag” fogalommeghatározásának és a megfelelő tűzvédelmi szabványok alkalmazásának eltérő értelmezéséből eredő nem egységes alkalmazás – amely az irányelv hatályának eltérő értelmezését eredményezi – elkerülhető legyen, az „egyenértékű anyag” 2009/45/EK irányelvben szereplő meghatározását egyértelművé kell tenni. Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok – ezen irányelv járulékos biztonsági követelményekre vonatkozó rendelkezéseivel összhangban – szigorúbb tűzmegelőzési intézkedéseket is alkalmazhassanak.

| (6) | Jelentős számú, alumíniumötvözetből készült személyhajó biztosítja a rendszeres és gyakori tengeri összeköttetést egy tagállam különböző kikötői között. Mivel az ezen irányelv követelményeinek való megfelelés súlyos következményekkel járna az említett szállítási műveletekre és a kapcsolódó társadalmi-gazdasági körülményekre, valamint pénzügyi és műszaki következményekkel járna a meglévő és az új hajókra, az említett tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy – a biztonsági szint megfelelő fenntartásának garantálása mellett – korlátozott ideig a nemzeti jogot alkalmazzák az ilyen személyhajókra. |
| --- | --- |

(6)

Jelentős számú, alumíniumötvözetből készült személyhajó biztosítja a rendszeres és gyakori tengeri összeköttetést egy tagállam különböző kikötői között. Mivel az ezen irányelv követelményeinek való megfelelés súlyos következményekkel járna az említett szállítási műveletekre és a kapcsolódó társadalmi-gazdasági körülményekre, valamint pénzügyi és műszaki következményekkel járna a meglévő és az új hajókra, az említett tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy – a biztonsági szint megfelelő fenntartásának garantálása mellett – korlátozott ideig a nemzeti jogot alkalmazzák az ilyen személyhajókra.

| (7) | A jogbiztonság és a következetesség növelése, valamint ennek nyomán a biztonsági szint javítása érdekében több fogalommeghatározást és hivatkozást is naprakésszé kell tenni, és jobban össze kell hangolni a vonatkozó nemzetközi és uniós szabályokkal. Ennek során kiemelt figyelmet kell szentelni annak, hogy ne változzon a 2009/45/EK irányelv jelenlegi hatálya. Jobban össze kell például hangolni a „hagyományos hajó” meghatározását a 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4), ugyanakkor meg kell őrizni az építés évére és az anyagtípusra vonatkozó jelenlegi kritériumokat. A kedvtelési célú hajók és vízi járművek meghatározását jobban össze kell hangolni az 1974. évi „Életbiztonság a tengeren” tárgyú nemzetközi egyezménnyel (1974. évi SOLAS-egyezmény). |
| --- | --- |

(7)

A jogbiztonság és a következetesség növelése, valamint ennek nyomán a biztonsági szint javítása érdekében több fogalommeghatározást és hivatkozást is naprakésszé kell tenni, és jobban össze kell hangolni a vonatkozó nemzetközi és uniós szabályokkal. Ennek során kiemelt figyelmet kell szentelni annak, hogy ne változzon a 2009/45/EK irányelv jelenlegi hatálya. Jobban össze kell például hangolni a „hagyományos hajó” meghatározását a 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4), ugyanakkor meg kell őrizni az építés évére és az anyagtípusra vonatkozó jelenlegi kritériumokat. A kedvtelési célú hajók és vízi járművek meghatározását jobban össze kell hangolni az 1974. évi „Életbiztonság a tengeren” tárgyú nemzetközi egyezménnyel (1974. évi SOLAS-egyezmény).

| (8) | Az arányosság elvét tekintve az 1974. évi SOLAS-egyezményből eredő jelenlegi, előíró jellegű követelményeknek a 24 méternél rövidebb kisméretű személyszállító hajókra való adaptálása problémásnak bizonyult. Továbbá a kisméretű hajókat az esetek többségében nem acélból építik. Ezért igen korlátozott azon hajók száma, amelyek bizonyítványának kiadása a 2009/45/EK irányelv alapján történik. Mivel a 2009/45/EK irányelv nem tartalmaz kifejezetten a 24 méternél rövidebb hajókra vonatkozó biztonsági szempontokat és megfelelő előírásokat, ezeket a hajókat ki kell zárni az említett irányelv hatálya alól, és a rájuk vonatkozó biztonsági követelményeket a tagállamoknak kell meghatározniuk, mivel azok jobban meg tudják ítélni, hogy az említett hajók esetében melyek a hajózást a part vagy kikötő távolsága, valamint az időjárási körülmények tekintetében helyi szinten befolyásoló tényezők. Ezen előírások meghatározása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük a Bizottság által kiadandó iránymutatásokat. Az iránymutatások kidolgozásakor adott esetben figyelembe kell venni a nemzetközi megállapodásokat és IMO-egyezményeket is, és el kell kerülni a hatályos nemzetközi szabályokon túlmutató követelmények bevezetését. Felkérjük a Bizottságot, hogy mielőbb fogadja el ezeket az iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(8)

Az arányosság elvét tekintve az 1974. évi SOLAS-egyezményből eredő jelenlegi, előíró jellegű követelményeknek a 24 méternél rövidebb kisméretű személyszállító hajókra való adaptálása problémásnak bizonyult. Továbbá a kisméretű hajókat az esetek többségében nem acélból építik. Ezért igen korlátozott azon hajók száma, amelyek bizonyítványának kiadása a 2009/45/EK irányelv alapján történik. Mivel a 2009/45/EK irányelv nem tartalmaz kifejezetten a 24 méternél rövidebb hajókra vonatkozó biztonsági szempontokat és megfelelő előírásokat, ezeket a hajókat ki kell zárni az említett irányelv hatálya alól, és a rájuk vonatkozó biztonsági követelményeket a tagállamoknak kell meghatározniuk, mivel azok jobban meg tudják ítélni, hogy az említett hajók esetében melyek a hajózást a part vagy kikötő távolsága, valamint az időjárási körülmények tekintetében helyi szinten befolyásoló tényezők. Ezen előírások meghatározása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük a Bizottság által kiadandó iránymutatásokat. Az iránymutatások kidolgozásakor adott esetben figyelembe kell venni a nemzetközi megállapodásokat és IMO-egyezményeket is, és el kell kerülni a hatályos nemzetközi szabályokon túlmutató követelmények bevezetését. Felkérjük a Bizottságot, hogy mielőbb fogadja el ezeket az iránymutatásokat.

| (9) | A „tengerszakaszok” 2009/45/EK irányelvben szereplő meghatározásának további egyszerűsítése és a tagállamokra háruló terhek minimalizálása érdekében a felesleges vagy nem megfelelő kritériumokat törölni kell. A biztonsági szint fenntartása mellett egyszerűsíteni kell azon tengerszakaszok meghatározását, amelyeken a „C” és „D” osztályú hajók közlekedhetnek, és törölni kell az „ahol a hajótörést szenvedő utasok partot érhetnek” kritériumot, valamint a tengerszakaszok meghatározása tekintetében törölni kell a „menedékhelytől való távolságra” hivatkozó szövegrészt. Az, hogy egy adott partszakasz alkalmas-e menedékhelynek, olyan, dinamikusan változó paraméter, amelyet a tagállamok csak eseti alapon tudnak megítélni. Amennyiben szükséges, azokat az esetleges működési korlátozásokat, amelyek egy adott hajónak egy menedékhelytől való távolságára vonatkoznak, a személyhajó biztonsági bizonyítványba kell bejegyezni. |
| --- | --- |

(9)

A „tengerszakaszok” 2009/45/EK irányelvben szereplő meghatározásának további egyszerűsítése és a tagállamokra háruló terhek minimalizálása érdekében a felesleges vagy nem megfelelő kritériumokat törölni kell. A biztonsági szint fenntartása mellett egyszerűsíteni kell azon tengerszakaszok meghatározását, amelyeken a „C” és „D” osztályú hajók közlekedhetnek, és törölni kell az „ahol a hajótörést szenvedő utasok partot érhetnek” kritériumot, valamint a tengerszakaszok meghatározása tekintetében törölni kell a „menedékhelytől való távolságra” hivatkozó szövegrészt. Az, hogy egy adott partszakasz alkalmas-e menedékhelynek, olyan, dinamikusan változó paraméter, amelyet a tagállamok csak eseti alapon tudnak megítélni. Amennyiben szükséges, azokat az esetleges működési korlátozásokat, amelyek egy adott hajónak egy menedékhelytől való távolságára vonatkoznak, a személyhajó biztonsági bizonyítványba kell bejegyezni.

| (10) | Tekintettel Görögország földrajzi és éghajlati sajátosságaira, továbbá figyelembe véve, hogy biztosítania kell a rendszeres és gyakori közlekedést jelentős számú szigete, illetve a szigetek és a szárazföld között, valamint hogy ennek következtében igen magas az ország lehetséges tengeri összeköttetéseinek a száma, Görögország részére engedélyezni kell, hogy eltérjen a tengerszakaszok megállapítására vonatkozó követelménytől. Ehelyett Görögország számára engedélyezni kell, hogy a személyhajókat azon tengeri útvonal szerint osztályozza, amelyen közlekednek, a személyhajók osztályaira vonatkozó ugyanazon kritériumok és ugyanazon biztonsági követelmények fenntartása mellett. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel Görögország földrajzi és éghajlati sajátosságaira, továbbá figyelembe véve, hogy biztosítania kell a rendszeres és gyakori közlekedést jelentős számú szigete, illetve a szigetek és a szárazföld között, valamint hogy ennek következtében igen magas az ország lehetséges tengeri összeköttetéseinek a száma, Görögország részére engedélyezni kell, hogy eltérjen a tengerszakaszok megállapítására vonatkozó követelménytől. Ehelyett Görögország számára engedélyezni kell, hogy a személyhajókat azon tengeri útvonal szerint osztályozza, amelyen közlekednek, a személyhajók osztályaira vonatkozó ugyanazon kritériumok és ugyanazon biztonsági követelmények fenntartása mellett.

| (11) | Az azon jelenlegi előírásokból fakadó, nem kívánt hátrányos következmények elkerülése érdekében, amelyek értelmében az átalakított teherhajók nem tekinthetők új személyhajónak, egyértelművé kell tenni, hogy az átalakítási követelmények bármilyen hajóra vonatkoznak, nem csak a meglévő személyhajókra. |
| --- | --- |

(11)

Az azon jelenlegi előírásokból fakadó, nem kívánt hátrányos következmények elkerülése érdekében, amelyek értelmében az átalakított teherhajók nem tekinthetők új személyhajónak, egyértelművé kell tenni, hogy az átalakítási követelmények bármilyen hajóra vonatkoznak, nem csak a meglévő személyhajókra.

| (12) | Mivel a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) értelmében a kikötő szerinti állam ellenőrizheti a belföldi úton, nem a kikötő szerinti állam lobogója alatt közlekedő személyhajókat vagy nagysebességű utasszállító vízi járműveket, a továbbiakban a 2009/45/EK irányelv 5. cikkének (3) bekezdésében meghatározott rendelkezések feleslegesek, és azokat törölni kell. |
| --- | --- |

(12)

Mivel a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) értelmében a kikötő szerinti állam ellenőrizheti a belföldi úton, nem a kikötő szerinti állam lobogója alatt közlekedő személyhajókat vagy nagysebességű utasszállító vízi járműveket, a továbbiakban a 2009/45/EK irányelv 5. cikkének (3) bekezdésében meghatározott rendelkezések feleslegesek, és azokat törölni kell.

| (13) | Tekintettel a havariastabilitásra vonatkozó 1974. évi SOLAS-egyezmény és a 2003/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (6) foglalt, a ro-ro személyhajókra vonatkozó különös uniós havariastabilitási követelmények szemléletbeli különbségeire, mérlegelni kell a 2003/25/EK irányelv szükségességét és hozzáadott értékét az alapján, hogy az említett 1974. évi SOLAS-egyezmény garantálják-e ugyanazt a biztonsági szintet. |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel a havariastabilitásra vonatkozó 1974. évi SOLAS-egyezmény és a 2003/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (6) foglalt, a ro-ro személyhajókra vonatkozó különös uniós havariastabilitási követelmények szemléletbeli különbségeire, mérlegelni kell a 2003/25/EK irányelv szükségességét és hozzáadott értékét az alapján, hogy az említett 1974. évi SOLAS-egyezmény garantálják-e ugyanazt a biztonsági szintet.

| (14) | Az átláthatóság növelése és a tagállamok által biztosított mentességek, egyenértékűségek és járulékos biztonsági intézkedések bejelentésének megkönnyítése érdekében a Bizottságnak egy adatbázist kell létrehoznia és működtetnie. Az adatbázisban a bejelentett intézkedések tervezetét és elfogadott változatát is meg kell őrizni. Az elfogadott intézkedéseket a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(14)

Az átláthatóság növelése és a tagállamok által biztosított mentességek, egyenértékűségek és járulékos biztonsági intézkedések bejelentésének megkönnyítése érdekében a Bizottságnak egy adatbázist kell létrehoznia és működtetnie. Az adatbázisban a bejelentett intézkedések tervezetét és elfogadott változatát is meg kell őrizni. Az elfogadott intézkedéseket a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.

| (15) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) által bevezetett változásokkal összhangban naprakésszé kell tenni a 2009/45/EK irányelv végrehajtása tekintetében a Bizottságra ruházott hatásköröket. A végrehajtási jogi aktusokat a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

(15)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) által bevezetett változásokkal összhangban naprakésszé kell tenni a 2009/45/EK irányelv végrehajtása tekintetében a Bizottságra ruházott hatásköröket. A végrehajtási jogi aktusokat a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell elfogadni.

| (16) | A nemzetközi fejlemények és a tapasztalatok figyelembevétele, valamint az átláthatóság fokozása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően szükség esetén jogi aktusokat fogadjon el arra vonatkozóan, hogy nemzetközi jogi eszközök módosítása ezen irányelv tekintetében ne legyen alkalmazandó, valamint amelyek naprakésszé teszik a műszaki követelményeket. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során, többek között szakértői szinten, megfelelő konzultációkat folytasson, és a konzultációkra a szabályozás javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban szereplő elvekkel összhangban kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(16)

A nemzetközi fejlemények és a tapasztalatok figyelembevétele, valamint az átláthatóság fokozása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően szükség esetén jogi aktusokat fogadjon el arra vonatkozóan, hogy nemzetközi jogi eszközök módosítása ezen irányelv tekintetében ne legyen alkalmazandó, valamint amelyek naprakésszé teszik a műszaki követelményeket. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során, többek között szakértői szinten, megfelelő konzultációkat folytasson, és a konzultációkra a szabályozás javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban szereplő elvekkel összhangban kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (17) | Mivel a 2009/45/EK irányelv 14. cikkében szereplő, az IMO-n belül folyó munkával kapcsolatos konkrét hivatkozások elavulttá váltak, ezt a cikket törölni kell. Az utasszállító hajók biztonságának javítását és az egyenlő versenyfeltételek megteremtését célzó nemzetközi fellépés általános célkitűzései ugyanakkor továbbra is relevánsak, és azok megvalósításának összhangban kell állnia a Szerződésekkel. E célból a tagállamoknak és a Bizottságnak az IMO keretén belül azon kell munkálkodniuk, hogy felülvizsgálják és tökéletesítsék az 1974. évi SOLAS-egyezmény rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(17)

Mivel a 2009/45/EK irányelv 14. cikkében szereplő, az IMO-n belül folyó munkával kapcsolatos konkrét hivatkozások elavulttá váltak, ezt a cikket törölni kell. Az utasszállító hajók biztonságának javítását és az egyenlő versenyfeltételek megteremtését célzó nemzetközi fellépés általános célkitűzései ugyanakkor továbbra is relevánsak, és azok megvalósításának összhangban kell állnia a Szerződésekkel. E célból a tagállamoknak és a Bizottságnak az IMO keretén belül azon kell munkálkodniuk, hogy felülvizsgálják és tökéletesítsék az 1974. évi SOLAS-egyezmény rendelkezéseit.

| (18) | Fontos, hogy a tagállamok által megállapított szankciókat megfelelően végrehajtsák, és azok hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek legyenek. |
| --- | --- |

(18)

Fontos, hogy a tagállamok által megállapított szankciókat megfelelően végrehajtsák, és azok hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek legyenek.

| (19) | Az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség (EMSA) által végzett ellenőrzések teljes ciklusára tekintettel, a Bizottságnak 2026. december 21-ig értékelnie kell a 2009/45/EK irányelv végrehajtását, és az értékelés eredményeiről jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A tagállamoknak együtt kell működniük a Bizottsággal a szóban forgó értékeléshez szükséges minden információ összegyűjtésében. |
| --- | --- |

(19)

Az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség (EMSA) által végzett ellenőrzések teljes ciklusára tekintettel, a Bizottságnak 2026. december 21-ig értékelnie kell a 2009/45/EK irányelv végrehajtását, és az értékelés eredményeiről jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A tagállamoknak együtt kell működniük a Bizottsággal a szóban forgó értékeléshez szükséges minden információ összegyűjtésében.

| (20) | Az olyan, tengerparttal nem rendelkező tagállamok számára, amelyeknek nincs tengeri kikötője, és nem rendelkeznek az ezen irányelv hatálya alá tartozó, a lobogójuk alatt közlekedő hajóval, az aránytalan adminisztratív terhek elkerülése érdekében lehetővé kell tenni, hogy eltérjenek ezen irányelv rendelkezéseitől. Ez azt jelenti, hogy mindaddig, amíg e feltétel teljesül, nem kell átültetniük ezt az irányelvet. |
| --- | --- |

(20)

Az olyan, tengerparttal nem rendelkező tagállamok számára, amelyeknek nincs tengeri kikötője, és nem rendelkeznek az ezen irányelv hatálya alá tartozó, a lobogójuk alatt közlekedő hajóval, az aránytalan adminisztratív terhek elkerülése érdekében lehetővé kell tenni, hogy eltérjenek ezen irányelv rendelkezéseitől. Ez azt jelenti, hogy mindaddig, amíg e feltétel teljesül, nem kell átültetniük ezt az irányelvet.

| (21) | Az emberi tényező a hajó biztonságának és az azzal kapcsolatos eljárásoknak alapvető elemét képezi. A magas szintű biztonság fenntartása érdekében figyelembe kell venni a biztonság, a fedélzeti élet- és munkakörülmények, illetve a képzés közötti összefüggést, a nemzetközi előírásokkal összhangban ideértve a határokon átnyúló mentési és vészhelyzeti műveletekhez kapcsolódó képzést is. A tagállamoknak és a Bizottságnak ezért nemzetközi szinten proaktív szerepet kell játszaniuk annak érdekében, hogy nyomon tudják követni és javítani tudják a szociális körülményeket a hajókon dolgozó tengerészek számára. |
| --- | --- |

(21)

Az emberi tényező a hajó biztonságának és az azzal kapcsolatos eljárásoknak alapvető elemét képezi. A magas szintű biztonság fenntartása érdekében figyelembe kell venni a biztonság, a fedélzeti élet- és munkakörülmények, illetve a képzés közötti összefüggést, a nemzetközi előírásokkal összhangban ideértve a határokon átnyúló mentési és vészhelyzeti műveletekhez kapcsolódó képzést is. A tagállamoknak és a Bizottságnak ezért nemzetközi szinten proaktív szerepet kell játszaniuk annak érdekében, hogy nyomon tudják követni és javítani tudják a szociális körülményeket a hajókon dolgozó tengerészek számára.

| (22) | A végrehajtási folyamat megkönnyítése érdekében az EMSA-nak az 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) vonatkozó rendelkezéseivel összhangban támogatnia kell a Bizottságot és a tagállamokat. |
| --- | --- |

(22)

A végrehajtási folyamat megkönnyítése érdekében az EMSA-nak az 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) vonatkozó rendelkezéseivel összhangban támogatnia kell a Bizottságot és a tagállamokat.

| (23) | A 2009/45/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(23)

A 2009/45/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2009/45/EK irányelv módosításai

A 2009/45/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „a)   »nemzetközi egyezmények«: az alábbi egyezmények, beleértve azok jegyzőkönyveit és módosításait, naprakész változataikban:






  i. | az »Életbiztonság a tengeren« tárgyú 1974. évi nemzetközi egyezmény (az 1974. évi SOLAS-egyezmény); és |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)   »nemzetközi egyezmények«: az alábbi egyezmények, beleértve azok jegyzőkönyveit és módosításait, naprakész változataikban:

»nemzetközi egyezmények«

i.

az »Életbiztonság a tengeren« tárgyú 1974. évi nemzetközi egyezmény (az 1974. évi SOLAS-egyezmény); és

| ii. | a merülésvonalakról szóló 1966. évi nemzetközi egyezmény;” |
| --- | --- |

ii.

a merülésvonalakról szóló 1966. évi nemzetközi egyezmény;”

| b) | a b) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „b)   »sérülés nélküli stabilitási szabályzat«: »az IMO-dokumentumok hatálya alá tartozó bármilyen típusú hajókra vonatkozó stabilitási szabályzat« amely az IMO-közgyűlés által 1993. november 4-én elfogadott A.749 (18) határozatban található, vagy »a 2008. évi sérülés nélküli nemzetközi stabilitási szabályzat« amely a 2008. december 4-én elfogadott MSC.267(85) IMO-határozatban, illetve ezek naprakész változatában található;” |
| --- | --- |

b)

a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)   »sérülés nélküli stabilitási szabályzat«: »az IMO-dokumentumok hatálya alá tartozó bármilyen típusú hajókra vonatkozó stabilitási szabályzat« amely az IMO-közgyűlés által 1993. november 4-én elfogadott A.749 (18) határozatban található, vagy »a 2008. évi sérülés nélküli nemzetközi stabilitási szabályzat« amely a 2008. december 4-én elfogadott MSC.267(85) IMO-határozatban, illetve ezek naprakész változatában található;”

»sérülés nélküli stabilitási szabályzat«

| c) | a g) pont ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „ii. | legnagyobb sebességük, a nagysebességű vízi járművekre vonatkozó 1994. évi szabályzat 1.4.30. szakaszának, valamint a nagysebességű vízi járművekre vonatkozó 2000. évi szabályzat 1.4.38. szakaszának meghatározása szerint kisebb, mint 20 csomó;” |
| --- | --- | --- |

c)

a g) pont ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„ii.

legnagyobb sebességük, a nagysebességű vízi járművekre vonatkozó 1994. évi szabályzat 1.4.30. szakaszának, valamint a nagysebességű vízi járművekre vonatkozó 2000. évi szabályzat 1.4.38. szakaszának meghatározása szerint kisebb, mint 20 csomó;”

| d) | az m) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „m)   »orrmagasság«: a merülésvonalakról szóló 1966. évi nemzetközi egyezmény 39. szabályában meghatározott orrmagasság;” |
| --- | --- |

d)

az m) pont helyébe a következő szöveg lép:

„m)   »orrmagasság«: a merülésvonalakról szóló 1966. évi nemzetközi egyezmény 39. szabályában meghatározott orrmagasság;”

»orrmagasság«

| e) | a q) pont első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „q)   »tengerszakasz«: a 4. cikk értelmében meghatározott tengeri terület vagy útvonal;” |
| --- | --- |

e)

a q) pont első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„q)   »tengerszakasz«: a 4. cikk értelmében meghatározott tengeri terület vagy útvonal;”

»tengerszakasz«

| f) | az r) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „r)   »kikötőterület«: a 4. cikk szerint meghatározott tengerszakaszoktól eltérő olyan terület, amelyet a felette joghatósággal rendelkező tagállamok határoznak meg és amely terület a kikötői rendszer szerves részét képező legtávolabbi állandó kikötői létesítményekig, vagy folyótorkolatot vagy hasonló védett területet védő természetes földrajzi képződmény által meghatározott határig terjed;” |
| --- | --- |

f)

az r) pont helyébe a következő szöveg lép:

„r)   »kikötőterület«: a 4. cikk szerint meghatározott tengerszakaszoktól eltérő olyan terület, amelyet a felette joghatósággal rendelkező tagállamok határoznak meg és amely terület a kikötői rendszer szerves részét képező legtávolabbi állandó kikötői létesítményekig, vagy folyótorkolatot vagy hasonló védett területet védő természetes földrajzi képződmény által meghatározott határig terjed;”

»kikötőterület«

| g) | az s) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

g)

az s) pontot el kell hagyni;

| h) | az u) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „u)   »kikötő szerinti állam«: az a tagállam, amelynek kikötőibe vagy kikötőiből egy másik állam lobogója alatt hajózó hajó vagy vízi jármű belföldi út során fut be vagy ki;” |
| --- | --- |

h)

az u) pont helyébe a következő szöveg lép:

„u)   »kikötő szerinti állam«: az a tagállam, amelynek kikötőibe vagy kikötőiből egy másik állam lobogója alatt hajózó hajó vagy vízi jármű belföldi út során fut be vagy ki;”

»kikötő szerinti állam«

| i) | a v) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „v)   »elismert szervezet«: a 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében elismert szervezet (*1);

  (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 391/2009/EK rendelete (2009. április 23.) a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól (HL L 131., 2009.5.28., 11. o.).”;" |
| --- | --- |

i)

a v) pont helyébe a következő szöveg lép:

„v)   »elismert szervezet«: a 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében elismert szervezet (*1);

»elismert szervezet«

*1

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 391/2009/EK rendelete (2009. április 23.) a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól (HL L 131., 2009.5.28., 11. o.).”;"

*1

| j) | az y) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „y)   »mozgáskorlátozott személyek«: azok a személyek, akik számára különös nehézséget okoz a tömegközlekedés igénybevétele, így az idős emberek, a fogyatékossággal élő személyek, a csökkent érzékelőképességűek és a kerekesszéket használók, a terhes nők és a kisgyermekeket kísérő személyek;” |
| --- | --- |

j)

az y) pont helyébe a következő szöveg lép:

„y)   »mozgáskorlátozott személyek«: azok a személyek, akik számára különös nehézséget okoz a tömegközlekedés igénybevétele, így az idős emberek, a fogyatékossággal élő személyek, a csökkent érzékelőképességűek és a kerekesszéket használók, a terhes nők és a kisgyermekeket kísérő személyek;”

»mozgáskorlátozott személyek«

| k) | a cikk a következő pontokkal egészül ki:






  „z) | »vitorlás hajó«: olyan hajó, amely segédüzemi és vészhelyzeti célból rendelkezik ugyan gépi meghajtással, de vitorlák hajtják; |
| --- | --- | --- |

k)

a cikk a következő pontokkal egészül ki:

„z)

»vitorlás hajó«: olyan hajó, amely segédüzemi és vészhelyzeti célból rendelkezik ugyan gépi meghajtással, de vitorlák hajtják;

| za) | »egyenértékű anyag«: olyan alumíniumötvözet vagy más nem éghető anyag, amely önmagában vagy a szigetelésének köszönhetően olyan szerkezeti és ellenállási tulajdonságokkal rendelkezik, amelyek a szabványos tűzállósági vizsgálat során megegyeznek az acél tulajdonságaival; |
| --- | --- |

za)

»egyenértékű anyag«: olyan alumíniumötvözet vagy más nem éghető anyag, amely önmagában vagy a szigetelésének köszönhetően olyan szerkezeti és ellenállási tulajdonságokkal rendelkezik, amelyek a szabványos tűzállósági vizsgálat során megegyeznek az acél tulajdonságaival;

| zb) | »szabványos tűzállósági vizsgálat«: olyan vizsgálat, amelynek során az érintett válaszfalak vagy fedélzetek mintáit egy vizsgálati kemencében olyan hőmérsékletnek teszik ki, amely megközelíti az IMO-közgyűlés által 2010. december 3-án elfogadott MSC.307(88) határozat naprakész változatában található, a tűzállósági vizsgálatok alkalmazásának 2010. évi nemzetközi szabályzatában meghatározott vizsgálati módszer szerinti szabványos idő-hőmérséklet diagramot; |
| --- | --- |

zb)

»szabványos tűzállósági vizsgálat«: olyan vizsgálat, amelynek során az érintett válaszfalak vagy fedélzetek mintáit egy vizsgálati kemencében olyan hőmérsékletnek teszik ki, amely megközelíti az IMO-közgyűlés által 2010. december 3-án elfogadott MSC.307(88) határozat naprakész változatában található, a tűzállósági vizsgálatok alkalmazásának 2010. évi nemzetközi szabályzatában meghatározott vizsgálati módszer szerinti szabványos idő-hőmérséklet diagramot;

| zc) | »hagyományos hajó«: az 1965 előtt tervezett történelmi személyhajók és azok túlnyomórészt eredeti anyagból épült másolatai (köztük a tengerész szaktudás és hagyományok előmozdítása céljából tervezett hajók), amelyek élő kulturális emlékműként szolgálnak, és amelyeket a tengerész szaktudás és gyakorlat hagyományos alapelvei szerint közlekedtetnek; |
| --- | --- |

zc)

»hagyományos hajó«: az 1965 előtt tervezett történelmi személyhajók és azok túlnyomórészt eredeti anyagból épült másolatai (köztük a tengerész szaktudás és hagyományok előmozdítása céljából tervezett hajók), amelyek élő kulturális emlékműként szolgálnak, és amelyeket a tengerész szaktudás és gyakorlat hagyományos alapelvei szerint közlekedtetnek;

| zd) | »kedvtelési célú hajó vagy kedvtelési célú vízi jármű«: kereskedelmi tevékenységet nem folytató hajó, a meghajtási módtól függetlenül; |
| --- | --- |

zd)

»kedvtelési célú hajó vagy kedvtelési célú vízi jármű«: kereskedelmi tevékenységet nem folytató hajó, a meghajtási módtól függetlenül;

| ze) | »segédhajó«: hajón szállított olyan kisebb hajó, amely egy álló személyhajóról rendeltetésszerűen több mint 12 utast a partra szállít, illetve onnan visszaszállít; |
| --- | --- |

ze)

»segédhajó«: hajón szállított olyan kisebb hajó, amely egy álló személyhajóról rendeltetésszerűen több mint 12 utast a partra szállít, illetve onnan visszaszállít;

| zf) | »nyílt tengeri létesítményeket kiszolgáló hajó«: a fedélzeten a hajó kereskedelmi tevékenységéhez elengedhetetlen munkát nem végző ipari személyzet szállítására és elhelyezésére szolgáló hajó; |
| --- | --- |

zf)

»nyílt tengeri létesítményeket kiszolgáló hajó«: a fedélzeten a hajó kereskedelmi tevékenységéhez elengedhetetlen munkát nem végző ipari személyzet szállítására és elhelyezésére szolgáló hajó;

| zg) | »nyílt tengeri létesítményeket kiszolgáló vízi jármű«: a fedélzeten a vízi jármű kereskedelmi tevékenységéhez elengedhetetlen munkát nem végző ipari személyzet szállítására és elhelyezésére szolgáló vízi jármű; |
| --- | --- |

zg)

»nyílt tengeri létesítményeket kiszolgáló vízi jármű«: a fedélzeten a vízi jármű kereskedelmi tevékenységéhez elengedhetetlen munkát nem végző ipari személyzet szállítására és elhelyezésére szolgáló vízi jármű;

| zh) | »jelentős mértékű javítás, átalakítás és módosítás« alatt a következők értendők:






  — | minden olyan átalakítás, amely jelentősen megváltoztatja a hajó méreteit, például hosszabbítás új középrész betoldásával, |
| --- | --- | --- |

zh)

»jelentős mértékű javítás, átalakítás és módosítás« alatt a következők értendők:

—

minden olyan átalakítás, amely jelentősen megváltoztatja a hajó méreteit, például hosszabbítás új középrész betoldásával,

| — | minden olyan átalakítás, amely jelentősen megváltoztatja a hajó utasbefogadó képességét, például a járműfedélzet átalakítása utastérré, |
| --- | --- |

—

minden olyan átalakítás, amely jelentősen megváltoztatja a hajó utasbefogadó képességét, például a járműfedélzet átalakítása utastérré,

| — | minden olyan átalakítás, amely jelentősen növeli a hajó élettartamát (például az utastér felújítása egy teljes fedélzeten), |
| --- | --- |

—

minden olyan átalakítás, amely jelentősen növeli a hajó élettartamát (például az utastér felújítása egy teljes fedélzeten),

| — | bármilyen hajó személyhajóvá történő bármilyen átalakítása.” |
| --- | --- |

—

bármilyen hajó személyhajóvá történő bármilyen átalakítása.”

| 2. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „3. cikk
  Hatály

  (1)   Ez az irányelv az alábbi személyszállító hajókra és vízi járművekre vonatkozik, belföldi út során, függetlenül attól, hogy milyen lobogó alatt hajóznak:






  a) | a 24 méter hosszú és annál hosszabb új és meglévő személyhajókra; |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Hatály

(1)   Ez az irányelv az alábbi személyszállító hajókra és vízi járművekre vonatkozik, belföldi út során, függetlenül attól, hogy milyen lobogó alatt hajóznak:

a)

a 24 méter hosszú és annál hosszabb új és meglévő személyhajókra;

| b) | a nagysebességű személyszállító vízi járművekre. |
| --- | --- |

b)

a nagysebességű személyszállító vízi járművekre.

Kikötő szerinti államként minden tagállam biztosítja, hogy a harmadik ország lobogója alatt közlekedő személyhajók vagy nagysebességű személyszállító vízi járművek teljes mértékben megfeleljenek az ezen irányelvben foglalt követelményeknek, mielőtt az adott tagállamban belföldi hajóútra indulnának.

(2)   Ez az irányelv nem vonatkozik:

| a) | azon személyhajókra, amelyek:






  i. | hadihajók és csapatszállító hajók; |
| --- | --- | --- |

a)

azon személyhajókra, amelyek:

i.

hadihajók és csapatszállító hajók;

| ii. | vitorlás hajók; |
| --- | --- |

ii.

vitorlás hajók;

| iii. | nem gépi hajtású hajók, |
| --- | --- |

iii.

nem gépi hajtású hajók,

| iv. | nem acélból vagy azzal egyenértékű anyagból készült hajók, és amelyek nem tartoznak a nagysebességű vízi járművekre (MSC 36(63) határozat, illetve MSC.97(73) határozat) vagy a dinamikus meghajtású vízi járművekre (A.373(X) határozat) vonatkozó követelmények hatálya alá; |
| --- | --- |

iv.

nem acélból vagy azzal egyenértékű anyagból készült hajók, és amelyek nem tartoznak a nagysebességű vízi járművekre (MSC 36(63) határozat, illetve MSC.97(73) határozat) vagy a dinamikus meghajtású vízi járművekre (A.373(X) határozat) vonatkozó követelmények hatálya alá;

| v. | egyszerű szerkezeti felépítésű fahajók; |
| --- | --- |

v.

egyszerű szerkezeti felépítésű fahajók;

| vi. | hagyományos hajók; |
| --- | --- |

vi.

hagyományos hajók;

| vii. | kedvtelési célú hajók; |
| --- | --- |

vii.

kedvtelési célú hajók;

| viii. | kizárólag kikötőterületen közlekedő hajók; |
| --- | --- |

viii.

kizárólag kikötőterületen közlekedő hajók;

| ix. | nyílt tengeri létesítményeket kiszolgáló hajók; vagy |
| --- | --- |

ix.

nyílt tengeri létesítményeket kiszolgáló hajók; vagy

| x. | segédhajók; |
| --- | --- |

x.

segédhajók;

| b) | azokra a nagysebességű személyszállító vízi járművekre, amelyek:






  i. | hadi- vagy csapatszállító vízi járművek; |
| --- | --- | --- |

b)

azokra a nagysebességű személyszállító vízi járművekre, amelyek:

i.

hadi- vagy csapatszállító vízi járművek;

| ii. | kedvtelési célú vízi járművek; |
| --- | --- |

ii.

kedvtelési célú vízi járművek;

| iii. | kizárólag kikötőterületen közlekedő vízi járművek; vagy |
| --- | --- |

iii.

kizárólag kikötőterületen közlekedő vízi járművek; vagy

| iv. | nyílt tengeri létesítményeket kiszolgáló vízi járművek. |
| --- | --- |

iv.

nyílt tengeri létesítményeket kiszolgáló vízi járművek.

(3)   A sem tengeri kikötővel, sem pedig az ezen irányelv hatálya alá tartozó, a lobogójuk alatt közlekedő személyhajóval vagy vízi járművel nem rendelkező tagállamok eltérhetnek ezen irányelv rendelkezéseitől, a második albekezdésben meghatározott kötelezettséget kivéve.

Azon tagállamok, amelyek alkalmazni kívánják ezt az eltérést, legkésőbb 2019. december 21-én értesítik a Bizottságot arról, hogy teljesülnek-e a feltételek, majd ezt követően évente tájékoztatják a Bizottságot az esetlegesen bekövetkező változásokról. E tagállamok nem engedélyezhetik az ezen irányelv hatálya alá tartozó személyhajóknak vagy vízi járműveknek, hogy a lobogójuk alatt közlekedjenek, amíg át nem ültették és végre nem hajtották ezt az irányelvet.”

| 3. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „4. cikk
  A tengerszakaszok kategorizálása és a személyhajók osztályai

  (1)   A tengerszakaszok a következő kategóriákba sorolhatók:






  »A szakasz«: | a B, C, és D tengerszakaszon kívül eső szakasz. |
| --- | --- | --- |
| »B szakasz«: | olyan, a C és D tengerszakaszokon kívül eső szakasz, amelynek földrajzi koordinátái bármely ponton legfeljebb 20 mérföldre találhatók a partvonaltól, a közepes dagályszintet figyelembe véve. |
| »C szakasz« | olyan, a D tengerszakaszon kívül eső tengerszakasz, amelynek földrajzi koordinátái bármely ponton legfeljebb 5 mérföldre találhatók a partvonaltól, a közepes dagályszintet figyelembe véve, ha van ilyen.
  Ezenfelül a 2,5 méter mértékadó hullámmagasság elérésének valószínűsége egész éves hajózás esetében egyéves időszakra vonatkoztatva, az év egy meghatározott időszakában történő hajózás (például nyári hajózás) esetében pedig az év érintett időszakára vonatkoztatva kisebb, mint 10 %. |
| »D szakasz«: | olyan tengerszakasz, amelynek földrajzi koordinátái bármely ponton legfeljebb 3 mérföldre találhatók a partvonaltól, a közepes dagályszintet figyelembe véve.
  Ezenfelül a 1,5 méter mértékadó hullámmagasság elérésének valószínűsége egész éves hajózás esetében egyéves időszakra vonatkoztatva, az év egy meghatározott időszakában történő idényszerű hajózás,például nyári hajózás esetében pedig az év érintett időszakára vonatkoztatva kisebb, mint 10 %. |

3.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

A tengerszakaszok kategorizálása és a személyhajók osztályai

(1)   A tengerszakaszok a következő kategóriákba sorolhatók:

»A szakasz«:

a B, C, és D tengerszakaszon kívül eső szakasz.

»B szakasz«:

olyan, a C és D tengerszakaszokon kívül eső szakasz, amelynek földrajzi koordinátái bármely ponton legfeljebb 20 mérföldre találhatók a partvonaltól, a közepes dagályszintet figyelembe véve.

»C szakasz«

olyan, a D tengerszakaszon kívül eső tengerszakasz, amelynek földrajzi koordinátái bármely ponton legfeljebb 5 mérföldre találhatók a partvonaltól, a közepes dagályszintet figyelembe véve, ha van ilyen.

Ezenfelül a 2,5 méter mértékadó hullámmagasság elérésének valószínűsége egész éves hajózás esetében egyéves időszakra vonatkoztatva, az év egy meghatározott időszakában történő hajózás (például nyári hajózás) esetében pedig az év érintett időszakára vonatkoztatva kisebb, mint 10 %.

»D szakasz«:

olyan tengerszakasz, amelynek földrajzi koordinátái bármely ponton legfeljebb 3 mérföldre találhatók a partvonaltól, a közepes dagályszintet figyelembe véve.

Ezenfelül a 1,5 méter mértékadó hullámmagasság elérésének valószínűsége egész éves hajózás esetében egyéves időszakra vonatkoztatva, az év egy meghatározott időszakában történő idényszerű hajózás,például nyári hajózás esetében pedig az év érintett időszakára vonatkoztatva kisebb, mint 10 %.

(2)   Minden egyes tagállam:

| a) | összeállítja és szükség esetén frissíti a joghatósága alá tartozó tengerszakaszok jegyzékét; |
| --- | --- |

a)

összeállítja és szükség esetén frissíti a joghatósága alá tartozó tengerszakaszok jegyzékét;

| b) | meghatározza a partvonalához legközelebb eső tengerszakasz belső határait; |
| --- | --- |

b)

meghatározza a partvonalához legközelebb eső tengerszakasz belső határait;

| c) | közzéteszi a jegyzéket az illetékes tengerészeti hatóság internetes honlapján elérhető nyilvános adatbázisban; |
| --- | --- |

c)

közzéteszi a jegyzéket az illetékes tengerészeti hatóság internetes honlapján elérhető nyilvános adatbázisban;

| d) | értesíti a Bizottságot az ilyen információk helyéről és a jegyzék módosításáról. |
| --- | --- |

d)

értesíti a Bizottságot az ilyen információk helyéről és a jegyzék módosításáról.

(3)   A tengerszakaszok jegyzékének összeállítására vonatkozó kötelezettségtől eltérve, Görögország a görögországi tengeri útvonalak jegyzékét állíthatja össze és azt szükség esetén frissítenie kell, az (1) bekezdésben szereplő kategóriákra vonatkozóan megállapított, megfelelő kritériumok alapján.

(4)   A személyhajókat a következő osztályokba kell sorolni, attól függően, hogy milyen tengerszakaszon hajózhatnak:

| »A osztály« | az A, B, C és D szakaszokon belföldi úton közlekedő személyhajó. |
| --- | --- |
| »B osztály« | a B, C és D szakaszokon belföldi úton közlekedő személyhajó. |
| »C osztály« | a C és D szakaszokon belföldi úton közlekedő személyhajó. |
| »D osztály« | a D szakaszokon belföldi úton közlekedő személyhajó. |

»A osztály«

az A, B, C és D szakaszokon belföldi úton közlekedő személyhajó.

»B osztály«

a B, C és D szakaszokon belföldi úton közlekedő személyhajó.

»C osztály«

a C és D szakaszokon belföldi úton közlekedő személyhajó.

»D osztály«

a D szakaszokon belföldi úton közlekedő személyhajó.

(5)   A nagysebességű személyszállító vízi járművekre a nagysebességű vízi járművekre vonatkozó, 1994. évi szabályzat 1. fejezetének 1.4.10. és 1.4.11. szakaszában vagy a nagysebességű vízi járművekre vonatkozó 2000. évi szabályzat 1. fejezetének 1.4.12. és 1.4.13. szakaszában meghatározott osztályok alkalmazandók.”

| 4. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Minden tagállam, amely kikötő szerinti államként jár el, elismerni a belföldi úton közlekedő nagysebességű személyszállító vízi járművek számára egy másik tagállamban kiállított nagysebességű vízi jármű biztonsági bizonyítványt és hajózási engedélyt, vagy a 13. cikkben említett, belföldi úton közlekedő személyhajó számára egy másik tagállam által kiállított személyhajó biztonsági bizonyítványt.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Minden tagállam, amely kikötő szerinti államként jár el, elismerni a belföldi úton közlekedő nagysebességű személyszállító vízi járművek számára egy másik tagállamban kiállított nagysebességű vízi jármű biztonsági bizonyítványt és hajózási engedélyt, vagy a 13. cikkben említett, belföldi úton közlekedő személyhajó számára egy másik tagállam által kiállított személyhajó biztonsági bizonyítványt.”;

| b) | a (3) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdést el kell hagyni;

| c) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   A 2014/90/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) követelményeinek megfelelő tengerészeti felszereléseket úgy kell tekinteni, hogy megfelelnek ezen irányelv követelményeinek.


  (*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/90/EU irányelve (2014. július 23.) a tengerészeti felszerelésekről és a 96/98/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 146. o.).”
  " |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A 2014/90/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) követelményeinek megfelelő tengerészeti felszereléseket úgy kell tekinteni, hogy megfelelnek ezen irányelv követelményeinek.

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/90/EU irányelve (2014. július 23.) a tengerészeti felszerelésekről és a 96/98/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 146. o.).”
  "

*2

| 5. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a hajótest építésének és karbantartásának, a fő- és segédgépeknek, a villamos és automatizált berendezéseknek meg kell felelniük azon követelményeknek, amelyeket egy elismert szervezet szabályai, vagy egy hatóság által alkalmazott egyenértékű szabályok az adott osztályra meghatároznak a 2009/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*3) 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a hajótest építésének és karbantartásának, a fő- és segédgépeknek, a villamos és automatizált berendezéseknek meg kell felelniük azon követelményeknek, amelyeket egy elismert szervezet szabályai, vagy egy hatóság által alkalmazott egyenértékű szabályok az adott osztályra meghatároznak a 2009/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*3) 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

*3

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/15/EK irányelve (2009. április 23.) a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól (HL L 131., 2009.5.28., 47. o.).”;"

*3

| ii. | a c) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

ii.

a c) pontot el kell hagyni;

| b) | a (2) bekezdés b) pontjában:






  — | a ii. alpontot el kell hagyni, |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés b) pontjában:

—

a ii. alpontot el kell hagyni,

| — | a iii. alpont helyébe a következő szöveg lép:






  „iii. | az i. pont sérelme nélkül a D osztályú új személyhajók mentesülnek a merülésvonalakról szóló 1966. évi nemzetközi egyezményben a minimális orrmagasság tekintetében meghatározott követelmény alól;” |
| --- | --- | --- |

—

a iii. alpont helyébe a következő szöveg lép:

„iii.

az i. pont sérelme nélkül a D osztályú új személyhajók mentesülnek a merülésvonalakról szóló 1966. évi nemzetközi egyezményben a minimális orrmagasság tekintetében meghatározott követelmény alól;”

| c) | a (3) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a c) és a d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a C és D osztályú meglévő személyhajóknak meg kell felelniük ezen irányelv vonatkozó követelményeinek, a követelményekben nem szereplő kérdések tekintetében pedig a lobogó szerinti állam közigazgatása által meghatározott szabályoknak; e szabályoknak az I. melléklet II-1. és II-2. fejezetével azonos biztonsági szintet kell nyújtaniuk, miközben figyelembe kell venni az azon tengerszakaszokra vonatkozó sajátos helyi működési feltételeket, amelyeken az említett osztályú hajók közlekedhetnek; mielőtt a meglévő C és D osztályú személyhajók a kikötő szerinti államban rendszeres belföldi utakon közlekedhetnének, a lobogó szerinti állam hatóságának e szabályokkal kapcsolatban be kell szereznie a kikötő szerinti állam hozzájárulását; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a (3) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a c) és a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a C és D osztályú meglévő személyhajóknak meg kell felelniük ezen irányelv vonatkozó követelményeinek, a követelményekben nem szereplő kérdések tekintetében pedig a lobogó szerinti állam közigazgatása által meghatározott szabályoknak; e szabályoknak az I. melléklet II-1. és II-2. fejezetével azonos biztonsági szintet kell nyújtaniuk, miközben figyelembe kell venni az azon tengerszakaszokra vonatkozó sajátos helyi működési feltételeket, amelyeken az említett osztályú hajók közlekedhetnek; mielőtt a meglévő C és D osztályú személyhajók a kikötő szerinti államban rendszeres belföldi utakon közlekedhetnének, a lobogó szerinti állam hatóságának e szabályokkal kapcsolatban be kell szereznie a kikötő szerinti állam hozzájárulását;

| d) | amennyiben egy tagállam azon a véleményen van, hogy a kikötő szerinti állam hatósága által az e bekezdés c) pontja alapján meghatározott szabályok észszerűtlenek, erről haladéktalanul értesíti a Bizottságot. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok elfogadása révén dönt arról, hogy a szabályok észszerűek-e. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”; |
| --- | --- |

d)

amennyiben egy tagállam azon a véleményen van, hogy a kikötő szerinti állam hatósága által az e bekezdés c) pontja alapján meghatározott szabályok észszerűtlenek, erről haladéktalanul értesíti a Bizottságot. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok elfogadása révén dönt arról, hogy a szabályok észszerűek-e. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”;

| ii. | az e) és az f) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

ii.

az e) és az f) pontot el kell hagyni;

| d) | a (4) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az a) pontban a harmadik francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „— | teljes mértékben megfelel az IMO A.373(10) határozatának naprakész változatában található, a dinamikus felhajtóerejű vízi járművekre vonatkozó biztonsági szabályzat (DSC Szabályzat) követelményeinek;” |
| --- | --- | --- | --- |

d)

a (4) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az a) pontban a harmadik francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„—

teljes mértékben megfelel az IMO A.373(10) határozatának naprakész változatában található, a dinamikus felhajtóerejű vízi járművekre vonatkozó biztonsági szabályzat (DSC Szabályzat) követelményeinek;”

| ii. | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a nagysebességű személyhajó építésének és karbantartásának, valamint felszerelésének meg kell felelnie egy elismert szervezet nagysebességű vízi járművekre vonatkozó osztályozási előírásainak, vagy a 2009/15/EK irányelv 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamely hatóság által alkalmazott megfelelő szabályoknak.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a nagysebességű személyhajó építésének és karbantartásának, valamint felszerelésének meg kell felelnie egy elismert szervezet nagysebességű vízi járművekre vonatkozó osztályozási előírásainak, vagy a 2009/15/EK irányelv 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamely hatóság által alkalmazott megfelelő szabályoknak.”;

| e) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   Az új és meglévő személyhajókon végzett jelentős mértékű javításoknak, átalakításoknak és módosításoknak, valamint az ezekhez kapcsolódó felszereléseknek meg kell felelniük az új hajókra vonatkozóan a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott követelményeknek; a hajókon végzett olyan átalakítások, amelyek kizárólag a túlélési esély növelésére irányulnak, nem tekintendők jelentős mértékű módosításnak.


  (6)   A 2017. december 20. előtt épített, egyenértékű anyagból készült hajóknak legkésőbb 2025. december 22-én teljesíteniük kell ezen irányelv követelményeit.


  (7)   Ezen irányelvtől eltérve, egy adott tagállam, amelynek lobogója alatt 2017. december 20-án több mint 60, alumíniumötvözetből készült személyhajó közlekedik, mentesítheti ezen irányelv rendelkezései alól a következő személyhajókat a következő időtartamokra:






  a) | a 2017. december 20. után épült, alumíniumötvözetből készült B, C és D osztályú személyhajókat az említett időponttól számított 10 évig terjedő időtartamra; és |
| --- | --- | --- |

e)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   Az új és meglévő személyhajókon végzett jelentős mértékű javításoknak, átalakításoknak és módosításoknak, valamint az ezekhez kapcsolódó felszereléseknek meg kell felelniük az új hajókra vonatkozóan a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott követelményeknek; a hajókon végzett olyan átalakítások, amelyek kizárólag a túlélési esély növelésére irányulnak, nem tekintendők jelentős mértékű módosításnak.

(6)   A 2017. december 20. előtt épített, egyenértékű anyagból készült hajóknak legkésőbb 2025. december 22-én teljesíteniük kell ezen irányelv követelményeit.

(7)   Ezen irányelvtől eltérve, egy adott tagállam, amelynek lobogója alatt 2017. december 20-án több mint 60, alumíniumötvözetből készült személyhajó közlekedik, mentesítheti ezen irányelv rendelkezései alól a következő személyhajókat a következő időtartamokra:

a)

a 2017. december 20. után épült, alumíniumötvözetből készült B, C és D osztályú személyhajókat az említett időponttól számított 10 évig terjedő időtartamra; és

| b) | a 2017. december 20. előtt épült, alumíniumötvözetből készült B, C és D osztályú személyhajókat az említett időponttól számított 12 évig terjedő időtartamra, |
| --- | --- |

b)

a 2017. december 20. előtt épült, alumíniumötvözetből készült B, C és D osztályú személyhajókat az említett időponttól számított 12 évig terjedő időtartamra,

feltéve, hogy e hajók kizárólag az adott tagállam kikötői között közlekednek.

Bármely tagállam, amely alkalmazni kívánja ezt az eltérést, 2019. december 21-ig értesíti erről a Bizottságot, valamint tájékoztatja a Bizottságot ennek tartalmáról. Az adott tagállam minden későbbi változást is közöl a Bizottsággal. A Bizottság a 9. cikk (4) bekezdésének megfelelően értesíti a többi tagállamot.”

| 6. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az olyan C osztályú ro-ro személyhajónak, amely hajógerincét 2004. október 1-jén vagy azt követően fektették le, vagy amely akkor hasonló építési szakaszban volt, valamint valamennyi A és B osztályú ro-ro személyhajónak meg kell felelnie a 2003/25/EK irányelv 6., 8. és 9. cikkének.”; |
| --- | --- | --- |

6.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az olyan C osztályú ro-ro személyhajónak, amely hajógerincét 2004. október 1-jén vagy azt követően fektették le, vagy amely akkor hasonló építési szakaszban volt, valamint valamennyi A és B osztályú ro-ro személyhajónak meg kell felelnie a 2003/25/EK irányelv 6., 8. és 9. cikkének.”;

| b) | a (2) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdést el kell hagyni.

| 7. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) bekezdés második albekezdését el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

7.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) bekezdés második albekezdését el kell hagyni;

| b) | a (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdést el kell hagyni.

| 8. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A tagállamok – a (4) bekezdésben meghatározott eljárás betartása mellett – olyan intézkedéseket hozhatnak, amelyek egyenértékűek az ezen irányelvben foglalt egyes követelményekkel, feltéve, hogy ezek legalább annyira hatékonyak, mint az említett követelmények.”; |
| --- | --- | --- |

8.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A tagállamok – a (4) bekezdésben meghatározott eljárás betartása mellett – olyan intézkedéseket hozhatnak, amelyek egyenértékűek az ezen irányelvben foglalt egyes követelményekkel, feltéve, hogy ezek legalább annyira hatékonyak, mint az említett követelmények.”;

| b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Az (1), (2) vagy (3) bekezdésben foglalt jogosultságok alkalmazása esetén a tagállamok e bekezdés második–hetedik albekezdésével összhangban járnak el.
  A tagállamok értesítik a Bizottságot az elfogadni tervezett intézkedésekről, és az értesítésben a biztonsági szint megfelelő fenntartásának bizonyításához elegendő részletet közölnek.
  Amennyiben az értesítéstől számított hat hónapon belül a Bizottság végrehajtási jogi aktusok elfogadása révén dönt arról, hogy a tervezett intézkedések nem indokoltak, akkor az érintett tagállam módosítja a tervezett intézkedéseket, vagy nem fogadhatja el azokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
  Az elfogadott intézkedéseket a vonatkozó nemzeti jogszabályoknak kell tartalmazniuk, és közölni kell őket a Bizottsággal és a többi tagállammal.
  Minden ilyen intézkedést alkalmazni kell minden, ugyanolyan meghatározott feltételek mellett működő, azonos osztályú személyhajóra vagy vízi járműre, lobogója és üzemeltetője állampolgárságára vagy letelepedési helyére való tekintet nélkül.
  A (3) bekezdésben említett intézkedések csak addig alkalmazhatók, amíg a hajó vagy vízi jármű a meghatározott feltételek mellett üzemel.
  A tagállamoknak a második és a negyedik albekezdésben említett intézkedéseket a Bizottságnak az általa e célra létrehozott és fenntartott adatbázison keresztül kell bejelentenie, amely adatbázishoz a Bizottság és a tagállamok hozzáféréssel rendelkeznek. A Bizottság az elfogadott intézkedéseket közzéteszi egy nyilvánosan elérhető internetes oldalon.”; |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az (1), (2) vagy (3) bekezdésben foglalt jogosultságok alkalmazása esetén a tagállamok e bekezdés második–hetedik albekezdésével összhangban járnak el.

A tagállamok értesítik a Bizottságot az elfogadni tervezett intézkedésekről, és az értesítésben a biztonsági szint megfelelő fenntartásának bizonyításához elegendő részletet közölnek.

Amennyiben az értesítéstől számított hat hónapon belül a Bizottság végrehajtási jogi aktusok elfogadása révén dönt arról, hogy a tervezett intézkedések nem indokoltak, akkor az érintett tagállam módosítja a tervezett intézkedéseket, vagy nem fogadhatja el azokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Az elfogadott intézkedéseket a vonatkozó nemzeti jogszabályoknak kell tartalmazniuk, és közölni kell őket a Bizottsággal és a többi tagállammal.

Minden ilyen intézkedést alkalmazni kell minden, ugyanolyan meghatározott feltételek mellett működő, azonos osztályú személyhajóra vagy vízi járműre, lobogója és üzemeltetője állampolgárságára vagy letelepedési helyére való tekintet nélkül.

A (3) bekezdésben említett intézkedések csak addig alkalmazhatók, amíg a hajó vagy vízi jármű a meghatározott feltételek mellett üzemel.

A tagállamoknak a második és a negyedik albekezdésben említett intézkedéseket a Bizottságnak az általa e célra létrehozott és fenntartott adatbázison keresztül kell bejelentenie, amely adatbázishoz a Bizottság és a tagállamok hozzáféréssel rendelkeznek. A Bizottság az elfogadott intézkedéseket közzéteszi egy nyilvánosan elérhető internetes oldalon.”;

| c) | az (5) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a Bizottság végrehajtási jogi aktusok elfogadása révén dönt arról, hogy az élet- és vagyonbiztonságot, valamint a környezetet fenyegető komoly veszély miatt az adott hajó vagy vízi jármű működésének felfüggesztésére, illetve átmeneti intézkedések előírására vonatkozó tagállami döntés indokolt-e, és amennyiben nem, arról, hogy az érintett tagállam az átmeneti felfüggesztést vagy az intézkedéseket visszavonja. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.” |
| --- | --- | --- |

c)

az (5) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a Bizottság végrehajtási jogi aktusok elfogadása révén dönt arról, hogy az élet- és vagyonbiztonságot, valamint a környezetet fenyegető komoly veszély miatt az adott hajó vagy vízi jármű működésének felfüggesztésére, illetve átmeneti intézkedések előírására vonatkozó tagállami döntés indokolt-e, és amennyiben nem, arról, hogy az érintett tagállam az átmeneti felfüggesztést vagy az intézkedéseket visszavonja. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

| 9. | A 10. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés d) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | a »nemzetközi egyezményekre« és az IMO-határozatokra való, a 2. cikk g), m), q) és zb) pontjában, a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában, a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában szereplő konkrét hivatkozások.”; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés d) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„d)

a »nemzetközi egyezményekre« és az IMO-határozatokra való, a 2. cikk g), m), q) és zb) pontjában, a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában, a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában szereplő konkrét hivatkozások.”;

| b) | a (2) bekezdésben:






  i. | a b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a nemzetközi egyezmények módosításaiban található, a B, C és D típusú hajókra és vízi járművekre vonatkozó műszaki előírásoknak a tapasztalatok figyelembevételével történő kiigazítása céljából;” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdésben:

i.

a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a nemzetközi egyezmények módosításaiban található, a B, C és D típusú hajókra és vízi járművekre vonatkozó műszaki előírásoknak a tapasztalatok figyelembevételével történő kiigazítása céljából;”

| ii. | a szöveg a következő pontokkal egészül ki:






  „c) | a technikai elemeknek a végrehajtás során szerzett tapasztalatok figyelembevételével történő egyszerűsítése és egyértelművé tétele céljából; |
| --- | --- | --- |

ii.

a szöveg a következő pontokkal egészül ki:

„c)

a technikai elemeknek a végrehajtás során szerzett tapasztalatok figyelembevételével történő egyszerűsítése és egyértelművé tétele céljából;

| d) | a belföldi személyhajókra alkalmazandó egyéb uniós jogi eszközökre való hivatkozások naprakésszé tétele céljából.”; |
| --- | --- |

d)

a belföldi személyhajókra alkalmazandó egyéb uniós jogi eszközökre való hivatkozások naprakésszé tétele céljából.”;

| c) | a (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az irányelvnek az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett módosításai céljából.


  (4)   Rendkívüli körülmények között, ha a Bizottság megfelelő elemzése alapján ez kellően indokolt, továbbá amennyiben erre a tengerészeti biztonságot, az egészséget, a fedélzeti élet- és munkakörülményeket vagy a tengeri környezetet súlyos és elfogadhatatlan mértékben veszélyeztető fenyegetés elhárítása vagy az Unió tengeri közlekedési jogszabályaival való összeegyeztethetetlenség elkerülése érdekében szükség van, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv annak érdekében történő módosítására vonatkozóan, hogy a 2. cikkben említett nemzetközi jogi eszközök módosítása ezen irányelv tekintetében ne legyen alkalmazandó.
  E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a szóban forgó módosítás hallgatólagos elfogadására nemzetközileg megállapított határidő lejárta vagy a szóban forgó módosítás hatálybalépésének tervezett időpontja előtt legalább három hónappal kell elfogadni. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatálybalépését megelőzően a tagállamok nem kezdeményezik a módosításnak a nemzeti jogszabályokba való beillesztését, illetve a módosításnak a szóban forgó nemzetközi jogi eszközre történő alkalmazását.” |
| --- | --- |

c)

a (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az irányelvnek az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett módosításai céljából.

(4)   Rendkívüli körülmények között, ha a Bizottság megfelelő elemzése alapján ez kellően indokolt, továbbá amennyiben erre a tengerészeti biztonságot, az egészséget, a fedélzeti élet- és munkakörülményeket vagy a tengeri környezetet súlyos és elfogadhatatlan mértékben veszélyeztető fenyegetés elhárítása vagy az Unió tengeri közlekedési jogszabályaival való összeegyeztethetetlenség elkerülése érdekében szükség van, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv annak érdekében történő módosítására vonatkozóan, hogy a 2. cikkben említett nemzetközi jogi eszközök módosítása ezen irányelv tekintetében ne legyen alkalmazandó.

E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a szóban forgó módosítás hallgatólagos elfogadására nemzetközileg megállapított határidő lejárta vagy a szóban forgó módosítás hatálybalépésének tervezett időpontja előtt legalább három hónappal kell elfogadni. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatálybalépését megelőzően a tagállamok nem kezdeményezik a módosításnak a nemzeti jogszabályokba való beillesztését, illetve a módosításnak a szóban forgó nemzetközi jogi eszközre történő alkalmazását.”

| 10. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „10a. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása

  (1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap arra, hogy a 10. cikk (3) bekezdésében és a 10. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.


  (2)   A Bizottságnak a 10. cikk (3) bekezdésében és a 10. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása hétéves időtartamra szól 2017. december 20-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hétéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a meghosszabbítással szemben legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.


  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 10. cikk (3) bekezdésében és a 10. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.


  (4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.


  (5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.


  (6)   A 10. cikk (3) bekezdése és a 10. cikk (4) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok csak akkor lépnek hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellenük kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.” |
| --- | --- |

10.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„10a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap arra, hogy a 10. cikk (3) bekezdésében és a 10. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.

(2)   A Bizottságnak a 10. cikk (3) bekezdésében és a 10. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása hétéves időtartamra szól 2017. december 20-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hétéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a meghosszabbítással szemben legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 10. cikk (3) bekezdésében és a 10. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 10. cikk (3) bekezdése és a 10. cikk (4) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok csak akkor lépnek hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellenük kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”

| 11. | A 11. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) 5. cikkét kell alkalmazni.


  (*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”;" |
| --- | --- | --- |

11.

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) 5. cikkét kell alkalmazni.

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”;"

*4

| b) | a (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdést el kell hagyni.

| 12. | A 12. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A lobogó szerinti állam hatósága minden egyes személyhajót köteles az a), b) és c) pontban meghatározott szemléknek alávetni:






  a) | üzembe helyezés előtti szemle; |
| --- | --- | --- | --- |

12.

A 12. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A lobogó szerinti állam hatósága minden egyes személyhajót köteles az a), b) és c) pontban meghatározott szemléknek alávetni:

a)

üzembe helyezés előtti szemle;

| b) | időszakos szemle 12 havonta egyszer; és |
| --- | --- |

b)

időszakos szemle 12 havonta egyszer; és

| c) | alkalmankénti járulékos szemlék.”; |
| --- | --- |

c)

alkalmankénti járulékos szemlék.”;

| b) | a (2) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdést el kell hagyni.

| 13. | A 13. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az ezen irányelv követelményeinek megfelelő minden új és meglévő személyhajónak rendelkeznie kell az ezen irányelvnek megfelelő személyhajó biztonsági bizonyítvánnyal. A bizonyítványnak a II. mellékletben megadott formában kell készülnie. A bizonyítványt – a 12. cikk (1) bekezdésének a) pontjában leírt üzembe helyezés előtti szemlét követően – a lobogó szerinti állam hatósága állítja ki.”; |
| --- | --- | --- |

13.

A 13. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az ezen irányelv követelményeinek megfelelő minden új és meglévő személyhajónak rendelkeznie kell az ezen irányelvnek megfelelő személyhajó biztonsági bizonyítvánnyal. A bizonyítványnak a II. mellékletben megadott formában kell készülnie. A bizonyítványt – a 12. cikk (1) bekezdésének a) pontjában leírt üzembe helyezés előtti szemlét követően – a lobogó szerinti állam hatósága állítja ki.”;

| b) | a (3) bekezdés harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A lobogó szerinti állam hatóságának a kikötő szerinti állam belföldi útjain közlekedő nagysebességű személyszállító vízi járművek hajózási engedélyének kiadása előtt meg kell egyeznie a kikötő szerinti állammal azokról az esetleges működési feltételekről, amelyek az adott vízi járműnek az adott államban történő hajózásához kapcsolódnak. A lobogó szerinti állam hatóságának minden ilyen feltételt fel kell tüntetnie a hajózási engedélyen.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A lobogó szerinti állam hatóságának a kikötő szerinti állam belföldi útjain közlekedő nagysebességű személyszállító vízi járművek hajózási engedélyének kiadása előtt meg kell egyeznie a kikötő szerinti állammal azokról az esetleges működési feltételekről, amelyek az adott vízi járműnek az adott államban történő hajózásához kapcsolódnak. A lobogó szerinti állam hatóságának minden ilyen feltételt fel kell tüntetnie a hajózási engedélyen.”;

| c) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   A hajó vagy a vízi jármű bizonyítványán fel kell tüntetni a hajó vagy vízi jármű tekintetében a 9. cikk (1), (2) és (3) bekezdésének értelmében és azzal összhangban biztosított járulékos biztonsági követelményeket, egyenértékűségeket és mentességeket.” |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A hajó vagy a vízi jármű bizonyítványán fel kell tüntetni a hajó vagy vízi jármű tekintetében a 9. cikk (1), (2) és (3) bekezdésének értelmében és azzal összhangban biztosított járulékos biztonsági követelményeket, egyenértékűségeket és mentességeket.”

| 14. | A 14. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

14.

A 14. cikket el kell hagyni.

| 15. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „16a. cikk
  Felülvizsgálat
  A Bizottság értékeli ezen irányelv végrehajtását, és az értékelés eredményeiről 2026. december 22-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.” |
| --- | --- |

15.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„16a. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság értékeli ezen irányelv végrehajtását, és az értékelés eredményeiről 2026. december 22-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”

| 16. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a II-2. fejezet A. része 13.1. pontjának első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „A tisztek tájékoztatására minden hajón általános elrendezési terveket kell elhelyezni, amelyek a fedélzetekre vonatkozóan pontosan megmutatják a vezérlőállásokat, az »A« osztályú térhatárolók által körülvett különböző tűzszakaszokat, a »B« osztályú térhatárolók által körülvett szakaszokat, amelyek adatokat tartalmaznak a tűzérzékelő és tűzjelző rendszerekkel az automatikus vízpermettel oltó berendezésekkel, a tűzoltó berendezésekkel, a különböző rekeszekkel, fedélzetekhez stb. vezető bejáratokkal, a szellőztetőrendszerrel és a hozzá tartozó ventilátorok vezérlőállásaival, a tűzvédelmi csappantyúk helyével és az egyes szakaszokat kiszolgáló ventilátorok azonosító számával kapcsolatban. A fent említett adatok egy útmutatóban is összefoglalhatók, amelyből minden tisztnek át kell adni egy példányt, egy példányt pedig egy mindig hozzáférhető helyen, a fedélzeten kell tartani. A terveknek és útmutatóknak mindig naprakésznek kell lennie, és lehetőség szerint minden változást a lehető leghamarabb be kell jegyezni. E terveket és útmutatókat a lobogó szerinti állam hivatalos nyelvén kell elkészíteni. Amennyiben ez a nyelv nem angol vagy francia, e nyelvek egyikére a szöveget le kell fordítani, a tervnek vagy az útmutatónak pedig tartalmaznia kell ezt a fordítást is. Amennyiben a hajó egy másik tagállamban belföldi úton van, akkor a fenti szövegeket e kikötő szerinti állam hivatalos nyelvére is le kell fordítani, amennyiben az nem angol vagy francia.”; |
| --- | --- | --- |

16.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a II-2. fejezet A. része 13.1. pontjának első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A tisztek tájékoztatására minden hajón általános elrendezési terveket kell elhelyezni, amelyek a fedélzetekre vonatkozóan pontosan megmutatják a vezérlőállásokat, az »A« osztályú térhatárolók által körülvett különböző tűzszakaszokat, a »B« osztályú térhatárolók által körülvett szakaszokat, amelyek adatokat tartalmaznak a tűzérzékelő és tűzjelző rendszerekkel az automatikus vízpermettel oltó berendezésekkel, a tűzoltó berendezésekkel, a különböző rekeszekkel, fedélzetekhez stb. vezető bejáratokkal, a szellőztetőrendszerrel és a hozzá tartozó ventilátorok vezérlőállásaival, a tűzvédelmi csappantyúk helyével és az egyes szakaszokat kiszolgáló ventilátorok azonosító számával kapcsolatban. A fent említett adatok egy útmutatóban is összefoglalhatók, amelyből minden tisztnek át kell adni egy példányt, egy példányt pedig egy mindig hozzáférhető helyen, a fedélzeten kell tartani. A terveknek és útmutatóknak mindig naprakésznek kell lennie, és lehetőség szerint minden változást a lehető leghamarabb be kell jegyezni. E terveket és útmutatókat a lobogó szerinti állam hivatalos nyelvén kell elkészíteni. Amennyiben ez a nyelv nem angol vagy francia, e nyelvek egyikére a szöveget le kell fordítani, a tervnek vagy az útmutatónak pedig tartalmaznia kell ezt a fordítást is. Amennyiben a hajó egy másik tagállamban belföldi úton van, akkor a fenti szövegeket e kikötő szerinti állam hivatalos nyelvére is le kell fordítani, amennyiben az nem angol vagy francia.”;

| b) | a III. fejezet 2. pontjában szereplő táblázatban, az 1. lábjegyzet első bekezdésének bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

  „A túlélési járművek lehetnek mentőcsónakok, mentőtutajok, vagy ezek vegyesen, a III/2.2. szabálynak megfelelően. Amennyiben azt az utak védett természete és/vagy a működési terület kedvező klimatikus feltételei indokolják, tekintettel az IMO MSC 1046. körlevélben megfogalmazott ajánlásokra, és amennyiben azt a kikötő szerinti tagállam nem utasítja vissza, a lobogó szerinti állam hatóságai elfogadhatják:”. |
| --- | --- |

b)

a III. fejezet 2. pontjában szereplő táblázatban, az 1. lábjegyzet első bekezdésének bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

„A túlélési járművek lehetnek mentőcsónakok, mentőtutajok, vagy ezek vegyesen, a III/2.2. szabálynak megfelelően. Amennyiben azt az utak védett természete és/vagy a működési terület kedvező klimatikus feltételei indokolják, tekintettel az IMO MSC 1046. körlevélben megfogalmazott ajánlásokra, és amennyiben azt a kikötő szerinti tagállam nem utasítja vissza, a lobogó szerinti állam hatóságai elfogadhatják:”.

2. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok 2019. december 21-ig elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

Ezeket a rendelkezéseket a tagállamok 2019. december 21-től alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

4. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2017. november 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

M. MAASIKAS

---

(1)  
  HL C 34., 2017.2.2., 167. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2017. október 4-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2017. október 23-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/45/EK irányelve (2009. május 6.) a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről (HL L 163., 2009.6.25., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/59/EK irányelve (2002. június 27.) a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról és a 93/75/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 208., 2002.8.5., 10. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/16/EK irányelve (2009. április 23.) a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről (HL L 131., 2009.5.28., 57. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/25/EK irányelve (2003. április 14.) a ro-ro személyhajókra vonatkozó különleges stabilitási követelményekről (HL L 123., 2003.5.17., 22. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1406/2002/EK rendelete (2002. június 27.) az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség létrehozásáról (HL L 208., 2002.8.5., 1. o.).

8

---

| 2017.11.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.11.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/52

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2017/2109 IRÁNYELVE

(2017. november 15.)

a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról szóló 98/41/EK tanácsi irányelv módosításáról és a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek részére való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A hajón tartózkodó személyek létszámára, illetve személyazonosságára vonatkozó pontos és naprakész információk alapvető fontosságúak a kutatási és mentési műveletek előkészítéséhez és azok hatékony lefolytatásához. Tengeri balesetek esetén az érintett egy vagy több állam illetékes nemzeti hatóságai és a hajó üzemeltetője, illetve azok képviselői közötti teljeskörű együttműködés jelentős mértékben hozzájárulhat a műveletek eredményességéhez. Az említett együttműködés bizonyos aspektusait a 98/41/EK irányelv (3) szabályozza. |
| --- | --- |

(1)

A hajón tartózkodó személyek létszámára, illetve személyazonosságára vonatkozó pontos és naprakész információk alapvető fontosságúak a kutatási és mentési műveletek előkészítéséhez és azok hatékony lefolytatásához. Tengeri balesetek esetén az érintett egy vagy több állam illetékes nemzeti hatóságai és a hajó üzemeltetője, illetve azok képviselői közötti teljeskörű együttműködés jelentős mértékben hozzájárulhat a műveletek eredményességéhez. Az említett együttműködés bizonyos aspektusait a 98/41/EK irányelv (3) szabályozza.

| (2) | A célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) keretében lefolytatott célravezetőségi vizsgálat eredményei, valamint a 98/41/EK irányelv végrehajtása során szerzett tapasztalatok megmutatták, hogy a hajón tartózkodó személyekre vonatkozó információk nem minden esetben könnyen hozzáférhetők az illetékes hatóságok számára, amikor szükségük lenne rá. E helyzet kezelése céljából a 98/41/EK irányelvben foglalt, jelenleg hatályos követelményeket összhangba kell hozni az elektronikus adatközlésre vonatkozó követelményekkel, a hatékonyság növelése érdekében. A digitalizáció továbbá megkönnyíti a hozzáférést a nagyszámú utasra vonatkozó információkhoz vészhelyzet esetén vagy tengeri baleseteket követően. |
| --- | --- |

(2)

A célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) keretében lefolytatott célravezetőségi vizsgálat eredményei, valamint a 98/41/EK irányelv végrehajtása során szerzett tapasztalatok megmutatták, hogy a hajón tartózkodó személyekre vonatkozó információk nem minden esetben könnyen hozzáférhetők az illetékes hatóságok számára, amikor szükségük lenne rá. E helyzet kezelése céljából a 98/41/EK irányelvben foglalt, jelenleg hatályos követelményeket összhangba kell hozni az elektronikus adatközlésre vonatkozó követelményekkel, a hatékonyság növelése érdekében. A digitalizáció továbbá megkönnyíti a hozzáférést a nagyszámú utasra vonatkozó információkhoz vészhelyzet esetén vagy tengeri baleseteket követően.

| (3) | Az elmúlt 17 év során jelentős technológiai fejlődés zajlott le a kommunikációs eszközök, valamint a hajók mozgásával kapcsolatos adatok tárolása terén. A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által elfogadott vonatkozó szabályoknak megfelelően az európai partok mentén több kötelező hajózási adatszolgáltatási rendszert építettek ki. Mind az uniós, mind a nemzeti jogszabályok biztosítják, hogy a hajók megfeleljenek az említett rendszerek értelmében hatályban lévő jelentéstételi előírásoknak. A technológiai innováció tekintetében jelenleg előrelépést kell elérni az eddig – többek között nemzetközi szinten – elért eredmények alapján, mindenkor biztosítva a technológiasemlegességet. |
| --- | --- |

(3)

Az elmúlt 17 év során jelentős technológiai fejlődés zajlott le a kommunikációs eszközök, valamint a hajók mozgásával kapcsolatos adatok tárolása terén. A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által elfogadott vonatkozó szabályoknak megfelelően az európai partok mentén több kötelező hajózási adatszolgáltatási rendszert építettek ki. Mind az uniós, mind a nemzeti jogszabályok biztosítják, hogy a hajók megfeleljenek az említett rendszerek értelmében hatályban lévő jelentéstételi előírásoknak. A technológiai innováció tekintetében jelenleg előrelépést kell elérni az eddig – többek között nemzetközi szinten – elért eredmények alapján, mindenkor biztosítva a technológiasemlegességet.

| (4) | A hajókkal kapcsolatos adatok összegyűjtését, továbbítását és megosztását a 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) említett egyablakos nemzeti rendszer, valamint a 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) említett uniós tengeri információcsere-rendszer (SafeSeaNet) tette lehetővé, egyszerűsítette és hangolta össze. A hajón tartózkodó személyekre vonatkozó, a 98/41/EK irányelvben előírt információkat ennek megfelelően az egyablakos nemzeti rendszerben kell bejelenteni, amely lehetővé teszi, hogy vészhelyzetben vagytengeri balesetet követően az illetékes hatóság könnyen hozzáférjen az adatokhoz. A hajón tartózkodó személyek számát a tagállamok által megválasztandó megfelelő technikai eszköz alkalmazásával kell bejelenteni az egyablakos nemzeti rendszerben. Ettől eltérve, az automatikus hajóazonosítási rendszeren keresztül a kijelölt hatóság felé is be lehet jelenteni. |
| --- | --- |

(4)

A hajókkal kapcsolatos adatok összegyűjtését, továbbítását és megosztását a 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) említett egyablakos nemzeti rendszer, valamint a 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) említett uniós tengeri információcsere-rendszer (SafeSeaNet) tette lehetővé, egyszerűsítette és hangolta össze. A hajón tartózkodó személyekre vonatkozó, a 98/41/EK irányelvben előírt információkat ennek megfelelően az egyablakos nemzeti rendszerben kell bejelenteni, amely lehetővé teszi, hogy vészhelyzetben vagytengeri balesetet követően az illetékes hatóság könnyen hozzáférjen az adatokhoz. A hajón tartózkodó személyek számát a tagállamok által megválasztandó megfelelő technikai eszköz alkalmazásával kell bejelenteni az egyablakos nemzeti rendszerben. Ettől eltérve, az automatikus hajóazonosítási rendszeren keresztül a kijelölt hatóság felé is be lehet jelenteni.

| (5) | Az ezen irányelv értelmében jelentett információk közlésének és cseréjének megkönnyítése, valamint az adminisztratív terhek csökkentése érdekében a tagállamoknak a 2010/65/EU irányelvben meghatározott, összehangolt nyilatkozattételi követelményeket kell alkalmazniuk. Egynél több tagállamot érintő balesetek esetén a tagállamoknak a SafeSeaNet rendszeren keresztül elérhetővé kell tenniük ezeket az információkat más tagállamok számára is. |
| --- | --- |

(5)

Az ezen irányelv értelmében jelentett információk közlésének és cseréjének megkönnyítése, valamint az adminisztratív terhek csökkentése érdekében a tagállamoknak a 2010/65/EU irányelvben meghatározott, összehangolt nyilatkozattételi követelményeket kell alkalmazniuk. Egynél több tagállamot érintő balesetek esetén a tagállamoknak a SafeSeaNet rendszeren keresztül elérhetővé kell tenniük ezeket az információkat más tagállamok számára is.

| (6) | Annak érdekében, hogy a tagállamok számára elegendő idő álljon rendelkezésre egyablakos nemzeti rendszerük új funkciókkal való bővítéséhez, helyénvaló olyan átmeneti időszakról rendelkezni, melynek során a tagállamok fenntarthatják a személyhajókon tartózkodó személyek nyilvántartására alkalmazott jelenlegi rendszerüket. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a tagállamok számára elegendő idő álljon rendelkezésre egyablakos nemzeti rendszerük új funkciókkal való bővítéséhez, helyénvaló olyan átmeneti időszakról rendelkezni, melynek során a tagállamok fenntarthatják a személyhajókon tartózkodó személyek nyilvántartására alkalmazott jelenlegi rendszerüket.

| (7) | A nemzeti egyablakos rendszerek kialakítása terén elért eredményeknek kell alapul szolgálniuk az európai egyablakos rendszer jövőbeli kialakítása tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

A nemzeti egyablakos rendszerek kialakítása terén elért eredményeknek kell alapul szolgálniuk az európai egyablakos rendszer jövőbeli kialakítása tekintetében.

| (8) | A tagállamoknak az üzemeltetőket, különösen a kisebb üzemeltetőket az egyablakos nemzeti rendszer használatára kell ösztönözniük. Az arányosság elvének való megfelelés biztosítása érdekében azonban a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy meghatározott feltételek mellett mentességet biztosítsanak a hajón tartózkodó személyek száma az egyablakos nemzeti rendszerben való bejelentésének kötelezettsége alól az egyablakos nemzeti rendszert még nem alkalmazó azon kisebb üzemeltetők számára, amelyek főként 60 percnél rövidebb menetidejű belföldi járatokat üzemeltetnek. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamoknak az üzemeltetőket, különösen a kisebb üzemeltetőket az egyablakos nemzeti rendszer használatára kell ösztönözniük. Az arányosság elvének való megfelelés biztosítása érdekében azonban a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy meghatározott feltételek mellett mentességet biztosítsanak a hajón tartózkodó személyek száma az egyablakos nemzeti rendszerben való bejelentésének kötelezettsége alól az egyablakos nemzeti rendszert még nem alkalmazó azon kisebb üzemeltetők számára, amelyek főként 60 percnél rövidebb menetidejű belföldi járatokat üzemeltetnek.

| (9) | Helgoland és Bornholm szigetének sajátos földrajzi elhelyezkedése, valamint a szárazfölddel való közlekedési kapcsolataik jellege következtében Németország, Dánia és Svédország számára további időt kell engedélyezni a hajón tartózkodó személyek névsorának összeállítására, valamint lehetővé kell tenni számukra, hogy egy átmeneti időszakban ezt az információt a jelenlegi rendszerben továbbítsák. |
| --- | --- |

(9)

Helgoland és Bornholm szigetének sajátos földrajzi elhelyezkedése, valamint a szárazfölddel való közlekedési kapcsolataik jellege következtében Németország, Dánia és Svédország számára további időt kell engedélyezni a hajón tartózkodó személyek névsorának összeállítására, valamint lehetővé kell tenni számukra, hogy egy átmeneti időszakban ezt az információt a jelenlegi rendszerben továbbítsák.

| (10) | A tagállamok számára továbbra is lehetővé kell tenni, hogy csökkentsék a hajón tartózkodó személyek jegyzékének rögzítésére és jelentésére vonatkozó 20 mérföldes határértéket. Ez a jog kiterjed azokra az utakra, amelyek során nagyszámú utast szállító személyhajók egy hosszabb út alatt többször egymástól 20 mérföldnél kisebb távolságra lévő kikötőkben kötnek ki. Ilyen esetekben engedélyezni kell a tagállamok számára, hogy csökkentsék a 20 mérföldes határértéket, lehetővé téve, hogy az ezen irányelvben előírt információkat mind az első, mind a közbenső kikötőkben beszálló utasokra vonatkozóan rögzítsék. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamok számára továbbra is lehetővé kell tenni, hogy csökkentsék a hajón tartózkodó személyek jegyzékének rögzítésére és jelentésére vonatkozó 20 mérföldes határértéket. Ez a jog kiterjed azokra az utakra, amelyek során nagyszámú utast szállító személyhajók egy hosszabb út alatt többször egymástól 20 mérföldnél kisebb távolságra lévő kikötőkben kötnek ki. Ilyen esetekben engedélyezni kell a tagállamok számára, hogy csökkentsék a 20 mérföldes határértéket, lehetővé téve, hogy az ezen irányelvben előírt információkat mind az első, mind a közbenső kikötőkben beszálló utasokra vonatkozóan rögzítsék.

| (11) | Baleset esetén a hozzátartozók időben és megbízhatóan történő tájékoztatása, a konzuli segítségnyújtás és más szolgáltatások szükségtelen késedelmének csökkentése, valamint az azonosítási eljárások megkönnyítése érdekében a közölt adatoknak tartalmazniuk kell a hajón tartózkodó személyek állampolgárságára vonatkozó információt is. 20 mérföldet meghaladó hosszúságú utak esetében az előírt adatok jegyzékét egyszerűsíteni és pontosítani kell, és a lehető legnagyobb mértékig össze kell hangolni az egyablakos nemzeti rendszerrel kapcsolatos jelentéstételi előírásokkal. |
| --- | --- |

(11)

Baleset esetén a hozzátartozók időben és megbízhatóan történő tájékoztatása, a konzuli segítségnyújtás és más szolgáltatások szükségtelen késedelmének csökkentése, valamint az azonosítási eljárások megkönnyítése érdekében a közölt adatoknak tartalmazniuk kell a hajón tartózkodó személyek állampolgárságára vonatkozó információt is. 20 mérföldet meghaladó hosszúságú utak esetében az előírt adatok jegyzékét egyszerűsíteni és pontosítani kell, és a lehető legnagyobb mértékig össze kell hangolni az egyablakos nemzeti rendszerrel kapcsolatos jelentéstételi előírásokkal.

| (12) | Tekintettel az adatok elektronikus úton történő rögzítésére szolgáló eszközök terén tapasztalt fejlődésre valamint figyelembe véve hogy a személyes adatokat minden esetben a hajó indulását megelőzően gyűjtik össze, a 98/41/EK irányelvben meghatározott jelenlegi 30 perces határidőt 15 percre kell csökkenteni. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel az adatok elektronikus úton történő rögzítésére szolgáló eszközök terén tapasztalt fejlődésre valamint figyelembe véve hogy a személyes adatokat minden esetben a hajó indulását megelőzően gyűjtik össze, a 98/41/EK irányelvben meghatározott jelenlegi 30 perces határidőt 15 percre kell csökkenteni.

| (13) | Elengedhetetlen, hogy a nemzetközi követelményeknek megfelelően a hajón tartózkodó valamennyi személyt ellássák vészhelyzet esetén követendő egyértelmű utasításokkal. |
| --- | --- |

(13)

Elengedhetetlen, hogy a nemzetközi követelményeknek megfelelően a hajón tartózkodó valamennyi személyt ellássák vészhelyzet esetén követendő egyértelmű utasításokkal.

| (14) | Az egyértelmű jogi szabályozás és a kapcsolódó uniós szabályozással – és különösen a 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6) – való összhang javítása érdekében több elavult, nem egyértelmű, illetve zavaró hivatkozást frissíteni vagy törölni kell. A „személyhajó” fogalmának meghatározását össze kell hangolni más uniós jogszabályokkal, oly módon, amely nem lép túl ezen irányelv hatályán. A „védett tengeri terület” fogalmát fel kell váltani egy olyan fogalommal, amely az ezen irányelv értelmében nyújtandó mentességek céljából össze van hangolva a 2009/45/EK irányelvvel, biztosítva a kutatási és mentési létesítmények közelségét. Módosítani kell az „utasnyilvántartás” fogalmának meghatározását, hogy abban megjelenjenek az új feladatok, amelyek közé már nem tartozik az információk megőrzése. A „kijelölt hatóság” fogalma meghatározásának ki kell terjednie az ezen irányelvvel előírt információkhoz közvetlen vagy közvetett hozzáféréssel rendelkező illetékes hatóságokra. A társaság belső utasnyilvántartási rendszerrel kapcsolatos előírásokat törölni kell. |
| --- | --- |

(14)

Az egyértelmű jogi szabályozás és a kapcsolódó uniós szabályozással – és különösen a 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6) – való összhang javítása érdekében több elavult, nem egyértelmű, illetve zavaró hivatkozást frissíteni vagy törölni kell. A „személyhajó” fogalmának meghatározását össze kell hangolni más uniós jogszabályokkal, oly módon, amely nem lép túl ezen irányelv hatályán. A „védett tengeri terület” fogalmát fel kell váltani egy olyan fogalommal, amely az ezen irányelv értelmében nyújtandó mentességek céljából össze van hangolva a 2009/45/EK irányelvvel, biztosítva a kutatási és mentési létesítmények közelségét. Módosítani kell az „utasnyilvántartás” fogalmának meghatározását, hogy abban megjelenjenek az új feladatok, amelyek közé már nem tartozik az információk megőrzése. A „kijelölt hatóság” fogalma meghatározásának ki kell terjednie az ezen irányelvvel előírt információkhoz közvetlen vagy közvetett hozzáféréssel rendelkező illetékes hatóságokra. A társaság belső utasnyilvántartási rendszerrel kapcsolatos előírásokat törölni kell.

| (15) | Ez az irányelv nem alkalmazandó a kedvtelési célú hajókra és vízi járművekre. Nem alkalmazandó különösen az olyan kedvtelési célú hajókra és vízi járművekre, amelyeket személyzet nélkül bérelnek, és amelyeket ezt követően nem használnak utasszállítási célú kereskedelmi tevékenységre. |
| --- | --- |

(15)

Ez az irányelv nem alkalmazandó a kedvtelési célú hajókra és vízi járművekre. Nem alkalmazandó különösen az olyan kedvtelési célú hajókra és vízi járművekre, amelyeket személyzet nélkül bérelnek, és amelyeket ezt követően nem használnak utasszállítási célú kereskedelmi tevékenységre.

| (16) | A tagállamoknak továbbra is feladatuk, hogy biztosítsák a 98/41/EK irányelvben előírt adatnyilvántartási előírások betartását, jelesül az adatok pontos és időben történő regisztrációjára vonatkozó előírást. Az információk következetességének biztosítása érdekében véletlenszerű ellenőrzéseket lehet végezni. |
| --- | --- |

(16)

A tagállamoknak továbbra is feladatuk, hogy biztosítsák a 98/41/EK irányelvben előírt adatnyilvántartási előírások betartását, jelesül az adatok pontos és időben történő regisztrációjára vonatkozó előírást. Az információk következetességének biztosítása érdekében véletlenszerű ellenőrzéseket lehet végezni.

| (17) | Amennyiben a 98/41/EK és a 2010/65/EU irányelvben meghatározott intézkedéseknek részét képezi személyes adatok kezelése is, az adatok kezelését a személyes adatok védelméről szóló uniós jogszabályoknak és különösen az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően kell végezni. Ezen belül és az adatvédelmi jogszabályok szerinti egyéb jogi kötelezettségek sérelme nélkül a 98/41/EK irányelv értelmében gyűjtött személyes adatokat tilos bármely más célból kezelni vagy felhasználni, továbbá a 98/41/EK irányelv alkalmazásának céljából szükséges időtartamot meghaladó ideig megőrizni. A személyes adatokat ezért automatikusan és indokolatlan késedelem nélkül törölni kell azt követően, hogy a hajóút biztonságosan befejeződött vagy adott esetben a vizsgálat, illetve a bírósági eljárás egy baleset vagy vészhelyzet után lezárult. |
| --- | --- |

(17)

Amennyiben a 98/41/EK és a 2010/65/EU irányelvben meghatározott intézkedéseknek részét képezi személyes adatok kezelése is, az adatok kezelését a személyes adatok védelméről szóló uniós jogszabályoknak és különösen az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően kell végezni. Ezen belül és az adatvédelmi jogszabályok szerinti egyéb jogi kötelezettségek sérelme nélkül a 98/41/EK irányelv értelmében gyűjtött személyes adatokat tilos bármely más célból kezelni vagy felhasználni, továbbá a 98/41/EK irányelv alkalmazásának céljából szükséges időtartamot meghaladó ideig megőrizni. A személyes adatokat ezért automatikusan és indokolatlan késedelem nélkül törölni kell azt követően, hogy a hajóút biztonságosan befejeződött vagy adott esetben a vizsgálat, illetve a bírósági eljárás egy baleset vagy vészhelyzet után lezárult.

| (18) | Figyelembe véve a technológia jelenlegi állását és a végrehajtás költségeit, az adatvédelemről szóló uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban minden társaságnak megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket kell hoznia az ezen irányelv szerint kezelt személyes adatok véletlenszerű vagy jogellenes megsemmisülése, véletlenszerű elvesztése, megváltoztatása, engedély nélküli közzététele vagy az azokhoz való hozzáférés elleni védelem érdekében. |
| --- | --- |

(18)

Figyelembe véve a technológia jelenlegi állását és a végrehajtás költségeit, az adatvédelemről szóló uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban minden társaságnak megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket kell hoznia az ezen irányelv szerint kezelt személyes adatok véletlenszerű vagy jogellenes megsemmisülése, véletlenszerű elvesztése, megváltoztatása, engedély nélküli közzététele vagy az azokhoz való hozzáférés elleni védelem érdekében.

| (19) | Az arányosság elvére tekintettel, és mivel az utasok jól felfogott érdeke, hogy valós információkat adjanak meg, a 98/41/EK irányelv szempontjából a személyes adatok gyűjtésére szolgáló, az utasok saját nyilatkozatán alapuló jelenlegi módszer kielégítő. Ugyanakkor az adatok rögzítésére és ellenőrzésére szolgáló elektronikus eszközökkel biztosítani kell, hogy a hajón tartózkodó minden személy tekintetében egyedi információk kerüljenek rögzítésre. |
| --- | --- |

(19)

Az arányosság elvére tekintettel, és mivel az utasok jól felfogott érdeke, hogy valós információkat adjanak meg, a 98/41/EK irányelv szempontjából a személyes adatok gyűjtésére szolgáló, az utasok saját nyilatkozatán alapuló jelenlegi módszer kielégítő. Ugyanakkor az adatok rögzítésére és ellenőrzésére szolgáló elektronikus eszközökkel biztosítani kell, hogy a hajón tartózkodó minden személy tekintetében egyedi információk kerüljenek rögzítésre.

| (20) | A fokozott átláthatóság és a tagállamok részéről a mentességek és az eltérések iránti kérelmek bejelentésével kapcsolatos eljárás megkönnyítése érdekében a Bizottságnak e célra adatbázist kell létrehoznia és fenntartania. Az adatbázisnak tartalmaznia kell a bejelentett intézkedések tervezetét és elfogadott változatát is. Az elfogadott intézkedéseket a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(20)

A fokozott átláthatóság és a tagállamok részéről a mentességek és az eltérések iránti kérelmek bejelentésével kapcsolatos eljárás megkönnyítése érdekében a Bizottságnak e célra adatbázist kell létrehoznia és fenntartania. Az adatbázisnak tartalmaznia kell a bejelentett intézkedések tervezetét és elfogadott változatát is. Az elfogadott intézkedéseket a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.

| (21) | A tagállamok mentességekre és eltérések iránti kérelmekre vonatkozó értesítéseivel kapcsolatos adatokat szükség szerint harmonizálni és koordinálni kell ezen adatok felhasználásának a lehető leghatékonyabbá tétele érdekében. |
| --- | --- |

(21)

A tagállamok mentességekre és eltérések iránti kérelmekre vonatkozó értesítéseivel kapcsolatos adatokat szükség szerint harmonizálni és koordinálni kell ezen adatok felhasználásának a lehető leghatékonyabbá tétele érdekében.

| (22) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződésből (EUMSZ) eredő változások miatt a 98/41/EK irányelv végrehajtására vonatkozó bizottsági hatáskört ennek megfelelően aktualizálni kell. A végrehajtási jogi aktusokat a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

(22)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződésből (EUMSZ) eredő változások miatt a 98/41/EK irányelv végrehajtására vonatkozó bizottsági hatáskört ennek megfelelően aktualizálni kell. A végrehajtási jogi aktusokat a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően kell elfogadni.

| (23) | A nemzetközi fejlemények figyelembevétele, valamint a fokozott átláthatóság érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően szükség esetén jogi aktusokat fogadjon el arra vonatkozóan, hogy nemzetközi jogi eszközök módosítása ezen irányelv tekintetében ne legyen alkalmazandó. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(23)

A nemzetközi fejlemények figyelembevétele, valamint a fokozott átláthatóság érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően szükség esetén jogi aktusokat fogadjon el arra vonatkozóan, hogy nemzetközi jogi eszközök módosítása ezen irányelv tekintetében ne legyen alkalmazandó. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (24) | Az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség teljes nyomonkövetési ciklusát figyelembe véve a Bizottságnak 2026. december 22-ig értékelnie kell a 98/41/EK irányelv végrehajtását, és az értékelésről jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A tagállamoknak együtt kell működniük a Bizottsággal az említett értékeléshez szükséges minden információ összegyűjtésében. |
| --- | --- |

(24)

Az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség teljes nyomonkövetési ciklusát figyelembe véve a Bizottságnak 2026. december 22-ig értékelnie kell a 98/41/EK irányelv végrehajtását, és az értékelésről jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A tagállamoknak együtt kell működniük a Bizottsággal az említett értékeléshez szükséges minden információ összegyűjtésében.

| (25) | A 98/41/EK irányelv módosításainak megjelenítése érdekében a hajón tartózkodó személyekre vonatkozó információkat fel kell venni a 2010/65/EU irányelv mellékletének A. részében megjelölt nyilatkozattételi követelmények jegyzékébe. |
| --- | --- |

(25)

A 98/41/EK irányelv módosításainak megjelenítése érdekében a hajón tartózkodó személyekre vonatkozó információkat fel kell venni a 2010/65/EU irányelv mellékletének A. részében megjelölt nyilatkozattételi követelmények jegyzékébe.

| (26) | Az olyan, tengerparttal nem rendelkező tagállamok számára, amelyeknek nincs tengeri kikötője, és nem rendelkeznek az ezen irányelv hatálya alá tartozó, a lobogójuk alatt közlekedő hajóval, az aránytalan adminisztratív terhek elkerülése érdekében lehetővé kell tenni, hogy eltérjenek ezen irányelv rendelkezéseitől. Ez azt jelenti, hogy mindaddig, amíg e feltétel teljesül, nem kell átültetniük ezt az irányelvet. |
| --- | --- |

(26)

Az olyan, tengerparttal nem rendelkező tagállamok számára, amelyeknek nincs tengeri kikötője, és nem rendelkeznek az ezen irányelv hatálya alá tartozó, a lobogójuk alatt közlekedő hajóval, az aránytalan adminisztratív terhek elkerülése érdekében lehetővé kell tenni, hogy eltérjenek ezen irányelv rendelkezéseitől. Ez azt jelenti, hogy mindaddig, amíg e feltétel teljesül, nem kell átültetniük ezt az irányelvet.

| (27) | Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2016. december 9-én hivatalos észrevételeket tett. |
| --- | --- |

(27)

Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2016. december 9-én hivatalos észrevételeket tett.

| (28) | A 98/41/EK és a 2010/65/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(28)

A 98/41/EK és a 2010/65/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 98/41/EK irányelv módosítása

A 98/41/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a második franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „—   »személyhajó«: tizenkét főnél több utas szállítására alkalmas hajó vagy nagy sebességű vízi jármű,”; |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a második franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„—   »személyhajó«: tizenkét főnél több utas szállítására alkalmas hajó vagy nagy sebességű vízi jármű,”;

»személyhajó«

| b) | a hatodik franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „—   »utasnyilvántartó«: az a felelős személy, akit valamely társaság adott esetben az ISM-szabályzat előírásainak a teljesítésére kijelölt, vagy olyan személy, akit valamely társaság a társaság személyhajóin tartózkodó személyekre vonatkozó információk továbbításával kapcsolatban felelősként kijelölt,”; |
| --- | --- |

b)

a hatodik franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„—   »utasnyilvántartó«: az a felelős személy, akit valamely társaság adott esetben az ISM-szabályzat előírásainak a teljesítésére kijelölt, vagy olyan személy, akit valamely társaság a társaság személyhajóin tartózkodó személyekre vonatkozó információk továbbításával kapcsolatban felelősként kijelölt,”;

»utasnyilvántartó«

| c) | a hetedik franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „—   »kijelölt hatóság«: a felkutatási és mentési tevékenységek végzéséért felelős, illetve a baleseteket követően érintett olyan illetékes tagállami hatóság, amely hozzáféréssel rendelkezik az ezen irányelvben előírt információkhoz,”; |
| --- | --- |

c)

a hetedik franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„—   »kijelölt hatóság«: a felkutatási és mentési tevékenységek végzéséért felelős, illetve a baleseteket követően érintett olyan illetékes tagállami hatóság, amely hozzáféréssel rendelkezik az ezen irányelvben előírt információkhoz,”;

»kijelölt hatóság«

| d) | a kilencedik franciabekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

d)

a kilencedik franciabekezdést el kell hagyni;

| e) | a tizedik franciabekezdés bevezető szakasza helyébe a következő szöveg lép:
  „—   »menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás«: olyan hajóutak sorozata, amelyek üzemeltetésének célja az ugyanazon két vagy több kikötő közötti forgalom kiszolgálása, vagy ugyanazon kikötőből kiinduló és oda visszatérő hajóutak sorozata közbenső kikötő érintése nélkül:”; |
| --- | --- |

e)

a tizedik franciabekezdés bevezető szakasza helyébe a következő szöveg lép:

„—   »menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás«: olyan hajóutak sorozata, amelyek üzemeltetésének célja az ugyanazon két vagy több kikötő közötti forgalom kiszolgálása, vagy ugyanazon kikötőből kiinduló és oda visszatérő hajóutak sorozata közbenső kikötő érintése nélkül:”;

»menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás«

| f) | a szöveg az alábbi franciabekezdéssel egészül ki:
  „—   »kikötőterület«: a 2009/45/EK irányelv 2. cikkének r) pontjában meghatározott terület,”; |
| --- | --- |

f)

a szöveg az alábbi franciabekezdéssel egészül ki:

„—   »kikötőterület«: a 2009/45/EK irányelv 2. cikkének r) pontjában meghatározott terület,”;

»kikötőterület«

| g) | a szöveg az alábbi franciabekezdéssel egészül ki:
  „—   »kedvtelési célú hajó vagy kedvtelési célú vízi jármű«: kereskedelmi tevékenységet nem folytató hajó, a meghajtási módjától függetlenül.” |
| --- | --- |

g)

a szöveg az alábbi franciabekezdéssel egészül ki:

„—   »kedvtelési célú hajó vagy kedvtelési célú vízi jármű«: kereskedelmi tevékenységet nem folytató hajó, a meghajtási módjától függetlenül.”

»kedvtelési célú hajó vagy kedvtelési célú vízi jármű«

| 2. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „3. cikk

  (1)   Ez az irányelv személyhajókra alkalmazandó, kivéve:






  — | a hadihajókat és a csapatszállító hajókat, |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

(1)   Ez az irányelv személyhajókra alkalmazandó, kivéve:

—

a hadihajókat és a csapatszállító hajókat,

| — | a kedvtelési célú hajókat és a kedvtelési célú vízi járműveket, |
| --- | --- |

—

a kedvtelési célú hajókat és a kedvtelési célú vízi járműveket,

| — | a kizárólag kikötőterületeken vagy belvízi utakon használt hajókat. |
| --- | --- |

—

a kizárólag kikötőterületeken vagy belvízi utakon használt hajókat.

(2)   A sem tengeri kikötővel, sem pedig a lobogójuk alatt közlekedő, ezen irányelv hatálya alá tartozó személyhajóval nem rendelkező tagállamok eltérhetnek ezen irányelv rendelkezéseitől, a második albekezdésben meghatározott kötelezettséget kivéve.

Azon tagállamok, amelyek alkalmazni kívánják ezt az eltérést, legkésőbb 2019. december 21-én értesítik a Bizottságot arról, hogy teljesülnek-e a feltételek, majd ezt követően évente tájékoztatják a Bizottságot az esetlegesen bekövetkező változásokról. E tagállamok nem engedélyezhetik az ezen irányelv hatálya alá tartozó személyhajóknak, hogy a lobogójuk alatt közlekedjenek, amíg át nem ültették és végre nem hajtották ezt az irányelvet.”

| 3. | A 4. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A személyhajó indulása előtt a hajón tartózkodó személyek számát közölni kell a hajó kapitányával, és megfelelő technikai eszközökkel jelenteni kell a 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 5. cikkében foglaltaknak megfelelően létrehozott egyablakos rendszerben, vagy – amennyiben a tagállam úgy határoz – az automatikus azonosító rendszer segítségével közölni kell a kijelölt hatósággal.
  A tagállamok a 2017. december 20-át követő 6 éves átmeneti időszak alatt engedélyezhetik, hogy ezeket az információkat – az egyablakos rendszerben vagy az automatikus azonosító rendszer segítségével a kijelölt hatóság felé történő jelentéstétel helyett – továbbra is a társaság utasnyilvántartója részére vagy az azzal azonos funkciót ellátó parti rendszerben lehessen közölni.


  (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/65/EU irányelve (2010. október 20.) a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről és a 2002/6/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 283., 2010.10.29., 1. o.).”
  " |
| --- | --- |

3.

A 4. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A személyhajó indulása előtt a hajón tartózkodó személyek számát közölni kell a hajó kapitányával, és megfelelő technikai eszközökkel jelenteni kell a 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 5. cikkében foglaltaknak megfelelően létrehozott egyablakos rendszerben, vagy – amennyiben a tagállam úgy határoz – az automatikus azonosító rendszer segítségével közölni kell a kijelölt hatósággal.

A tagállamok a 2017. december 20-át követő 6 éves átmeneti időszak alatt engedélyezhetik, hogy ezeket az információkat – az egyablakos rendszerben vagy az automatikus azonosító rendszer segítségével a kijelölt hatóság felé történő jelentéstétel helyett – továbbra is a társaság utasnyilvántartója részére vagy az azzal azonos funkciót ellátó parti rendszerben lehessen közölni.

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/65/EU irányelve (2010. október 20.) a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről és a 2002/6/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 283., 2010.10.29., 1. o.).”
  "

*1

| 4. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „5. cikk

  (1)   Ha a tagállamokban található kikötőkből kifutó személyhajó olyan hajóutat tesz, amelynek hossza az indulási ponttól a következő kikötőig meghaladja a 20 mérföldet, az alábbi információkat kell rögzíteni:






  — | a hajón tartózkodó személyek családneve, utóneve, neme, állampolgársága, születési ideje, |
| --- | --- | --- |

4.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

(1)   Ha a tagállamokban található kikötőkből kifutó személyhajó olyan hajóutat tesz, amelynek hossza az indulási ponttól a következő kikötőig meghaladja a 20 mérföldet, az alábbi információkat kell rögzíteni:

—

a hajón tartózkodó személyek családneve, utóneve, neme, állampolgársága, születési ideje,

| — | a vészhelyzet esetén adott esetben szükséges különleges gondozásra vagy segítségre vonatkozó, az utas által önkéntes alapon megadott információ, |
| --- | --- |

—

a vészhelyzet esetén adott esetben szükséges különleges gondozásra vagy segítségre vonatkozó, az utas által önkéntes alapon megadott információ,

| — | ha a tagállam úgy dönt, az utas által vészhelyzet esetére önkéntes alapon megadott telefonszám. |
| --- | --- |

—

ha a tagállam úgy dönt, az utas által vészhelyzet esetére önkéntes alapon megadott telefonszám.

(2)   Az (1) bekezdésben felsorolt információkat indulás előtt kell összegyűjteni és a személyhajó indulásakor, de legkésőbb az indulást követő 15 percen belül a 2010/65/EU irányelv 5. cikke értelmében létrehozott egyablakos rendszerben jelenteni.

(3)   A tagállamok a 2017. december 20-át követő 6 éves átmeneti időszak alatt engedélyezhetik, hogy ezeket az információkat – az egyablakos rendszerben történő jelentéstétel helyett – továbbra is a társaság utasnyilvántartója részére vagy az azzal azonos funkciót ellátó parti rendszerben lehessen közölni.

(4)   Az uniós és nemzeti adatvédelmi jogszabályoknak megfelelő egyéb jogi kötelezettségek sérelme nélkül az ezen irányelv alkalmazásában összegyűjtött személyes adatokat tilos bármely más célból kezelni és felhasználni. Ezeket a személyes adatokat mindenkor az adatvédelemmel és a magánélet védelmével kapcsolatos uniós jogszabályoknak megfelelően kell kezelni, valamint automatikusan és indokolatlan késedelem nélkül törölni kell őket, amikor már nincs rájuk szükség.”

| 5. | A 6. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az Unión kívüli kikötőkből elinduló és az adott tagállamban található kikötő felé tartó, harmadik ország lobogója alatt hajózó minden személyhajó vonatkozásában minden tagállam megköveteli, hogy a társaság gondoskodjon a 4. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott adatok továbbításáról a 4. cikk (2) bekezdésének és az 5. cikk (2) bekezdésének megfelelően.” |
| --- | --- |

5.

A 6. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az Unión kívüli kikötőkből elinduló és az adott tagállamban található kikötő felé tartó, harmadik ország lobogója alatt hajózó minden személyhajó vonatkozásában minden tagállam megköveteli, hogy a társaság gondoskodjon a 4. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott adatok továbbításáról a 4. cikk (2) bekezdésének és az 5. cikk (2) bekezdésének megfelelően.”

| 6. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „8. cikk

  (1)   Minden, személyhajó üzemeltetéséért felelős társaság – abban az esetben, ha ezen irányelv 4. és 5. cikke értelmében erre szükség van –kijelöl egy utasnyilvántartót; az utasnyilvántartó feladata az említett rendelkezésekben említett információknak a 2010/65/EU irányelv 5. cikke értelmében létrehozott egyablakos rendszerben vagy az automatikus azonosító rendszer segítségével a kijelölt hatóság felé történő jelentése.


  (2)   Az ezen irányelv 5. cikkében foglaltaknak megfelelően összegyűjtött személyes adatokat a társaság kizárólag az ezen irányelv értelmében szükséges ideig őrizheti meg, de legfeljebb addig az időpontig, amíg a szóban forgó hajóút biztonságban véget nem ér, és az adatok a 2010/65/EU irányelv 5. cikke értelmében létrehozott egyablakos rendszerben bejelentésre kerültek. Az egyéb, uniós vagy nemzeti jogszabályok által előírt konkrét, többek között statisztikai célú jogi kötelezettségek sérelme nélkül, amikor az információkra az említett célokra már többé nincs szükség, azokat automatikusan és indokolatlan késedelem nélkül törölni kell.


  (3)   Minden társaságnak gondoskodnia kell arról, hogy a vészhelyzetekben különleges ellátást vagy segítséget igénylő és ezt előre bejelentő utasokat megfelelő módon nyilvántartásba vegyék és jelentsék a hajó parancsnokának a személyhajó elindulása előtt.” |
| --- | --- |

6.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

(1)   Minden, személyhajó üzemeltetéséért felelős társaság – abban az esetben, ha ezen irányelv 4. és 5. cikke értelmében erre szükség van –kijelöl egy utasnyilvántartót; az utasnyilvántartó feladata az említett rendelkezésekben említett információknak a 2010/65/EU irányelv 5. cikke értelmében létrehozott egyablakos rendszerben vagy az automatikus azonosító rendszer segítségével a kijelölt hatóság felé történő jelentése.

(2)   Az ezen irányelv 5. cikkében foglaltaknak megfelelően összegyűjtött személyes adatokat a társaság kizárólag az ezen irányelv értelmében szükséges ideig őrizheti meg, de legfeljebb addig az időpontig, amíg a szóban forgó hajóút biztonságban véget nem ér, és az adatok a 2010/65/EU irányelv 5. cikke értelmében létrehozott egyablakos rendszerben bejelentésre kerültek. Az egyéb, uniós vagy nemzeti jogszabályok által előírt konkrét, többek között statisztikai célú jogi kötelezettségek sérelme nélkül, amikor az információkra az említett célokra már többé nincs szükség, azokat automatikusan és indokolatlan késedelem nélkül törölni kell.

(3)   Minden társaságnak gondoskodnia kell arról, hogy a vészhelyzetekben különleges ellátást vagy segítséget igénylő és ezt előre bejelentő utasokat megfelelő módon nyilvántartásba vegyék és jelentsék a hajó parancsnokának a személyhajó elindulása előtt.”

| 7. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  — | az a) pontot el kell hagyni, |
| --- | --- | --- | --- |

7.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

—

az a) pontot el kell hagyni,

| — | a b) és a c) pont helyébe a következő szöveg lép:


  „2.   A személyhajók indulási kikötője szerinti tagállamok mentesíthetik a hajón tartózkodó személyek számának a 2010/65/EU irányelv 5. cikke szerinti egyablakos rendszerben történő bejelentésére vonatkozó kötelezettség alól – a nagy sebességű vízi járművek kivételével – azokat a személyhajókat, amelyek két kikötő között egy óránál rövidebb menetidejű menetrend szerinti járatként közlekednek kizárólag a 2009/45/EK irányelv 4. cikkében meghatározott D. tengerszakaszon, ahol a felkutatási és mentési létesítmények közelsége biztosítva van.
  A tagállamok mentesíthetik az ezen irányelv 5. cikkében megállapított kötelezettségek teljesítése alól azokat a személyhajókat, amelyek két kikötő között közlekednek, illetve közbenső kikötő érintése nélkül ugyanazon kikötőbe térnek vissza, ahonnan indultak, kizárólag a 2009/45/EK irányelv 4. cikkében meghatározott D. tengerszakaszon, ahol a felkutatási és mentési létesítmények közelsége biztosítva van.”, |
| --- | --- |

—

a b) és a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.   A személyhajók indulási kikötője szerinti tagállamok mentesíthetik a hajón tartózkodó személyek számának a 2010/65/EU irányelv 5. cikke szerinti egyablakos rendszerben történő bejelentésére vonatkozó kötelezettség alól – a nagy sebességű vízi járművek kivételével – azokat a személyhajókat, amelyek két kikötő között egy óránál rövidebb menetidejű menetrend szerinti járatként közlekednek kizárólag a 2009/45/EK irányelv 4. cikkében meghatározott D. tengerszakaszon, ahol a felkutatási és mentési létesítmények közelsége biztosítva van.

A tagállamok mentesíthetik az ezen irányelv 5. cikkében megállapított kötelezettségek teljesítése alól azokat a személyhajókat, amelyek két kikötő között közlekednek, illetve közbenső kikötő érintése nélkül ugyanazon kikötőbe térnek vissza, ahonnan indultak, kizárólag a 2009/45/EK irányelv 4. cikkében meghatározott D. tengerszakaszon, ahol a felkutatási és mentési létesítmények közelsége biztosítva van.”,

| — | a szöveg az alábbi albekezdéssel egészül ki:


  „Az 5. cikk (2) bekezdésétől eltérve és az 5. cikk (3) bekezdésében megállapított átmeneti időszak sérelme nélkül az alábbi tagállamoknak jogukban áll a következő mentességeket alkalmazni:






  i. | Németország a Helgoland szigetéről és oda közlekedő személyhajók számára az indulást követő egy órára meghosszabbíthatja az 5. cikk (1) bekezdésében említett információk összegyűjtésére és bejelentésére vonatkozó időtartamot, valamint |
| --- | --- | --- |

—

a szöveg az alábbi albekezdéssel egészül ki:

„Az 5. cikk (2) bekezdésétől eltérve és az 5. cikk (3) bekezdésében megállapított átmeneti időszak sérelme nélkül az alábbi tagállamoknak jogukban áll a következő mentességeket alkalmazni:

i.

Németország a Helgoland szigetéről és oda közlekedő személyhajók számára az indulást követő egy órára meghosszabbíthatja az 5. cikk (1) bekezdésében említett információk összegyűjtésére és bejelentésére vonatkozó időtartamot, valamint

| ii. | Dánia és Svédország a Bornholm szigetéről és oda közlekedő személyhajók számára az indulást követő egy órára meghosszabbíthatja az 5. cikk (1) bekezdésében említett információk összegyűjtésére és bejelentésére vonatkozó időtartamot.”; |
| --- | --- |

ii.

Dánia és Svédország a Bornholm szigetéről és oda közlekedő személyhajók számára az indulást követő egy órára meghosszabbíthatja az 5. cikk (1) bekezdésében említett információk összegyűjtésére és bejelentésére vonatkozó időtartamot.”;

| b) | a (3) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot arról a határozatáról, hogy az 5. cikk rendelkezései vonatkozásában mentességet kíván biztosítani, és ezen határozatát érdemi indokokkal támasztja alá. A tagállam ezt az értesítést a Bizottság által erre a célra létrehozott és fenntartott adatbázis segítségével közli, amelyhez a Bizottság és a tagállamok hozzáféréssel rendelkeznek. A Bizottság az elfogadott intézkedéseket közzéteszi egy nyilvánosan elérhető internetes oldalon; |
| --- | --- | --- |

b)

a (3) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot arról a határozatáról, hogy az 5. cikk rendelkezései vonatkozásában mentességet kíván biztosítani, és ezen határozatát érdemi indokokkal támasztja alá. A tagállam ezt az értesítést a Bizottság által erre a célra létrehozott és fenntartott adatbázis segítségével közli, amelyhez a Bizottság és a tagállamok hozzáféréssel rendelkeznek. A Bizottság az elfogadott intézkedéseket közzéteszi egy nyilvánosan elérhető internetes oldalon;

| b) | abban az esetben, ha az értesítéstől számított hat hónapon belül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó mentesség nem indokolt, vagy a piaci versenyre káros hatásokkal járhat, végrehajtási jogi aktus elfogadásával határozata módosítására vagy visszavonására kötelezheti az adott tagállamot. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”; |
| --- | --- |

b)

abban az esetben, ha az értesítéstől számított hat hónapon belül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó mentesség nem indokolt, vagy a piaci versenyre káros hatásokkal járhat, végrehajtási jogi aktus elfogadásával határozata módosítására vagy visszavonására kötelezheti az adott tagállamot. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”;

| c) | a (4) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A kérést a (3) bekezdésben említett adatbázis segítségével kell benyújtani a Bizottsághoz. Abban az esetben, ha a kérés benyújtásától számított hat hónapon belül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó eltérés nem indokolt, vagy a piaci versenyre káros hatásokkal járhat, végrehajtási jogi aktus elfogadása révén kötelezheti az adott tagállamot, hogy módosítsa, illetve ne fogadja el a tervezett határozatot. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.” |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A kérést a (3) bekezdésben említett adatbázis segítségével kell benyújtani a Bizottsághoz. Abban az esetben, ha a kérés benyújtásától számított hat hónapon belül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó eltérés nem indokolt, vagy a piaci versenyre káros hatásokkal járhat, végrehajtási jogi aktus elfogadása révén kötelezheti az adott tagállamot, hogy módosítsa, illetve ne fogadja el a tervezett határozatot. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

| 8. | A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „10. cikk

  (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a társaságok rendelkezzenek olyan adatnyilvántartási eljárással, amely biztosítja az ezen irányelvben előírt információk pontos és kellő idejű jelentését.


  (2)   Minden tagállam kijelöli azt a hatóságot, amely hozzáféréssel rendelkezik az ebben az irányelvben előírt információkhoz. A tagállamok gondoskodnak róla, hogy vészhelyzetben vagy balesetet követően a kijelölt hatóság azonnal hozzáférhessen az ebben az irányelvben előírt információkhoz.


  (3)   Az 5. cikkben foglaltaknak megfelelően összegyűjtött személyes adatokat a tagállamok kizárólag az ezen irányelv értelmében szükséges ideig őrizhetik meg, de legfeljebb:






  a) | amíg a szóban forgó hajóút biztonságban véget nem ér, de mindenesetre legfeljebb 60 napig a hajó indulását követően; vagy |
| --- | --- | --- |

8.

A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a társaságok rendelkezzenek olyan adatnyilvántartási eljárással, amely biztosítja az ezen irányelvben előírt információk pontos és kellő idejű jelentését.

(2)   Minden tagállam kijelöli azt a hatóságot, amely hozzáféréssel rendelkezik az ebben az irányelvben előírt információkhoz. A tagállamok gondoskodnak róla, hogy vészhelyzetben vagy balesetet követően a kijelölt hatóság azonnal hozzáférhessen az ebben az irányelvben előírt információkhoz.

(3)   Az 5. cikkben foglaltaknak megfelelően összegyűjtött személyes adatokat a tagállamok kizárólag az ezen irányelv értelmében szükséges ideig őrizhetik meg, de legfeljebb:

a)

amíg a szóban forgó hajóút biztonságban véget nem ér, de mindenesetre legfeljebb 60 napig a hajó indulását követően; vagy

| b) | vészhelyzetben vagy balesetet követően mindaddig, amíg az esetleges vizsgálat vagy bírósági eljárás le nem zárult. |
| --- | --- |

b)

vészhelyzetben vagy balesetet követően mindaddig, amíg az esetleges vizsgálat vagy bírósági eljárás le nem zárult.

(4)   Az egyéb, uniós vagy nemzeti jogszabályok által előírt konkrét, többek között statisztikai célú jogi kötelezettségek sérelme nélkül, amikor az információkra ezen irányelv céljaira többé már nincs szükség, azokat automatikusan és indokolatlan késedelem nélkül törölni kell.”

| 9. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „11. cikk

  (1)   Ezen irányelv alkalmazásában az előírt adatokat oly módon kell összegyűjteni és rögzíteni, hogy az az utasok be- és kiszállását indokolatlanul ne hátráltassa.


  (2)   El kell kerülni, hogy egyazon hajóút vagy hasonló hajóutak alkalmával több adatgyűjtésre kerüljön sor.” |
| --- | --- |

9.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában az előírt adatokat oly módon kell összegyűjteni és rögzíteni, hogy az az utasok be- és kiszállását indokolatlanul ne hátráltassa.

(2)   El kell kerülni, hogy egyazon hajóút vagy hasonló hajóutak alkalmával több adatgyűjtésre kerüljön sor.”

| 10. | A következő cikk kerül beillesztésre:

  „11a. cikk

  (1)   A személyes adatoknak az ezen irányelv szerinti kezelését az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*2) összhangban kell végezni.


  (2)   A személyes adatoknak az uniós intézmények és szervek által ezen irányelv szerint, például az egyablakos rendszerben és a SafeSeaNet rendszerben történő kezelését a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*3) összhangban kell végezni.



  (*2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.)."


  (*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).”
  " |
| --- | --- |

10.

A következő cikk kerül beillesztésre:

„11a. cikk

(1)   A személyes adatoknak az ezen irányelv szerinti kezelését az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*2) összhangban kell végezni.

(2)   A személyes adatoknak az uniós intézmények és szervek által ezen irányelv szerint, például az egyablakos rendszerben és a SafeSeaNet rendszerben történő kezelését a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*3) összhangban kell végezni.

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.)."

*2

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).”
  "

*3

| 11. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „12. cikk

  (1)   Rendkívüli körülmények esetén, ha a Bizottság megfelelő elemzése alapján ez kellően indokolt, továbbá amennyiben erre a tengerészeti biztonságot súlyos és elfogadhatatlan mértékben veszélyeztető fenyegetés elhárítása vagy az Unió tengeri közlekedési jogszabályaival való összeegyeztethetetlenség elkerülése érdekében szükség van, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv annak érdekében történő módosítására vonatkozóan, hogy a 2. cikkben említett nemzetközi jogi eszközök módosítása ezen irányelv alkalmazásában ne legyen alkalmazandó.


  (2)   E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a szóban forgó módosítás hallgatólagos elfogadására nemzetközileg megállapított határidő lejárta vagy a szóban forgó módosítás hatálybalépésének tervezett időpontja előtt legalább három hónappal kell elfogadni. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatálybalépését megelőzően a tagállamok nem kezdeményezik a módosításnak a nemzeti jogszabályokba való beillesztését, illetve a módosításnak a szóban forgó nemzetközi jogi eszközre történő alkalmazását.” |
| --- | --- |

11.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

(1)   Rendkívüli körülmények esetén, ha a Bizottság megfelelő elemzése alapján ez kellően indokolt, továbbá amennyiben erre a tengerészeti biztonságot súlyos és elfogadhatatlan mértékben veszélyeztető fenyegetés elhárítása vagy az Unió tengeri közlekedési jogszabályaival való összeegyeztethetetlenség elkerülése érdekében szükség van, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv annak érdekében történő módosítására vonatkozóan, hogy a 2. cikkben említett nemzetközi jogi eszközök módosítása ezen irányelv alkalmazásában ne legyen alkalmazandó.

(2)   E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a szóban forgó módosítás hallgatólagos elfogadására nemzetközileg megállapított határidő lejárta vagy a szóban forgó módosítás hatálybalépésének tervezett időpontja előtt legalább három hónappal kell elfogadni. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatálybalépését megelőzően a tagállamok nem kezdeményezik a módosításnak a nemzeti jogszabályokba való beillesztését, illetve a módosításnak a szóban forgó nemzetközi jogi eszközre történő alkalmazását.”

| 12. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „12a. cikk

  (1)   A 12. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.


  (2)   A Bizottság 12. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása hétéves időtartamra szól 2017. december 20-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hétéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a meghosszabbítással szemben legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.


  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 12. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.


  (4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.


  (5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.


  (6)   A 12. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.” |
| --- | --- |

12.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„12a. cikk

(1)   A 12. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottság 12. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása hétéves időtartamra szól 2017. december 20-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hétéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a meghosszabbítással szemben legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 12. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 12. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”

| 13. | A 13. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) 5. cikkét kell alkalmazni.


  (*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”;" |
| --- | --- | --- |

13.

A 13. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) 5. cikkét kell alkalmazni.

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”;"

*4

| b) | a (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdést el kell hagyni.

| 14. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „14a. cikk
  A Bizottság 2026. december 22-ig értékeli ennek az irányelvnek a végrehajtását, és az értékelésről jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  A Bizottság 2022. december 22-ig időközi jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásáról.” |
| --- | --- |

14.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„14a. cikk

A Bizottság 2026. december 22-ig értékeli ennek az irányelvnek a végrehajtását, és az értékelésről jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

A Bizottság 2022. december 22-ig időközi jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásáról.”

2. cikk

A 2010/65/EU irányelv mellékletének módosításai

A 2010/65/EU irányelv mellékletének A. része a következő ponttal egészül ki:

„7.   A hajón tartózkodó személyekre vonatkozó információk

A Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról szóló, 1998. június 18-i 98/41/EK tanácsi irányelv (HL L 188., 1998.7.2., 35. o.) 4. cikkének (2) bekezdése és 5. cikkének (2) bekezdése.”

3. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok 2019. december 21-ig elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

Ezeket a rendelkezéseket 2019. december 21-től alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

5. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2017. november 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

M. MAASIKAS

---

(1)  
  HL C 34., 2017.2.2., 172. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2017. október 4-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2017. október 23-i határozata.

2

(3)  A Tanács 98/41/EK irányelve (1998. június 18.) a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról (HL L 188., 1998.7.2., 35. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/65/EU irányelve (2010. október 20.) a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről és a 2002/6/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 283., 2010.10.29., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/59/EK irányelve (2002. június 27.) a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról és a 93/75/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 208., 2002.8.5., 10. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/45/EK irányelve (2009. május 6.) a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről (HL L 163., 2009.6.25., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

9

---

| 2017.11.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.11.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/61

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2017/2110 IRÁNYELVE

(2017. november 15.)

a menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett ellenőrzések rendszeréről, a 2009/16/EK irányelv módosításáról és az 1999/35/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek részére való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A ro-ro személyhajókkal és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekkel nyújtott menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatások biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett kötelező szemlék rendszerére vonatkozó uniós jog 1999-re nyúlik vissza. A 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) bevezetett, a kikötő szerinti állam általi ellenőrzések rendszerének végrehajtása terén elért eredmények, valamint a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzések tárgyában 1982. január 26-án Párizsban aláírt Párizsi Memorandum alkalmazásából nyert tapasztalatok figyelembevétele érdekében e jogot naprakésszé kell tenni. |
| --- | --- |

(1)

A ro-ro személyhajókkal és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekkel nyújtott menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatások biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett kötelező szemlék rendszerére vonatkozó uniós jog 1999-re nyúlik vissza. A 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) bevezetett, a kikötő szerinti állam általi ellenőrzések rendszerének végrehajtása terén elért eredmények, valamint a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzések tárgyában 1982. január 26-án Párizsban aláírt Párizsi Memorandum alkalmazásából nyert tapasztalatok figyelembevétele érdekében e jogot naprakésszé kell tenni.

| (2) | A célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) keretében végzett célravezetőségi vizsgálat rámutatott arra, hogy a személyhajók biztonságára vonatkozó uniós jogi keret egységes biztonsági szintet eredményezett a személyhajók tekintetében az Unióban. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy mivel az utasok biztonságára vonatkozó uniós jog különféle igények és helyzetek figyelembevételével oly módon alakult ki, hogy az átfedéseket és párhuzamosságokat eredményezett, amelyeket észszerűsíteni és egyszerűsíteni kell egyrészt a hajótulajdonosok adminisztratív terheinek csökkentése, másrészt a tagállamok tengerészeti hatóságaitól megkövetelt erőfeszítések racionalizálása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) keretében végzett célravezetőségi vizsgálat rámutatott arra, hogy a személyhajók biztonságára vonatkozó uniós jogi keret egységes biztonsági szintet eredményezett a személyhajók tekintetében az Unióban. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy mivel az utasok biztonságára vonatkozó uniós jog különféle igények és helyzetek figyelembevételével oly módon alakult ki, hogy az átfedéseket és párhuzamosságokat eredményezett, amelyeket észszerűsíteni és egyszerűsíteni kell egyrészt a hajótulajdonosok adminisztratív terheinek csökkentése, másrészt a tagállamok tengerészeti hatóságaitól megkövetelt erőfeszítések racionalizálása érdekében.

| (3) | Ahol erre lehetőség van, a legtöbb tagállam jelenleg is ötvözi a menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást végző ro-ro személyhajók biztonságos üzemeltetésére irányuló kötelező szemléket más típusú szemlékkel és ellenőrzésekkel, nevezetesen a lobogó szerinti állam által végzett szemlékkel és a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekkel. Az ellenőrzésre fordított erőfeszítés további csökkentése, valamint a hajók vagy vízi járművek kereskedelmi hasznosíthatósági időtartamának maximalizálása érdekében ezért – a magas szintű biztonsági követelmények változatlan fenntartása mellett – azokat a hajókat, amelyek esetében kikötő szerinti állam általi ellenőrzést kell végezni, a 2009/16/EK irányelv hatálya alá kell sorolni. Ezen irányelv hatályát azokra a ro-ro személyhajókkal és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekkel nyújtott menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatásokra kell korlátozni, amelyek egy adott tagállamon belüli kikötők között, vagy egy tagállami kikötő és egy harmadik országban található kikötő között üzemelnek, amennyiben a hajó lobogója megegyezik a szóban forgó tagállaméval. A valamely tagállam és egy harmadik ország között ro-ro személyhajókkal és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekkel nyújtott menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást végző hajók esetében a 2009/16/EK irányelvet kell alkalmazni, amennyiben a hajó lobogója nem azonos a szóban forgó tagállam lobogójával. |
| --- | --- |

(3)

Ahol erre lehetőség van, a legtöbb tagállam jelenleg is ötvözi a menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást végző ro-ro személyhajók biztonságos üzemeltetésére irányuló kötelező szemléket más típusú szemlékkel és ellenőrzésekkel, nevezetesen a lobogó szerinti állam által végzett szemlékkel és a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekkel. Az ellenőrzésre fordított erőfeszítés további csökkentése, valamint a hajók vagy vízi járművek kereskedelmi hasznosíthatósági időtartamának maximalizálása érdekében ezért – a magas szintű biztonsági követelmények változatlan fenntartása mellett – azokat a hajókat, amelyek esetében kikötő szerinti állam általi ellenőrzést kell végezni, a 2009/16/EK irányelv hatálya alá kell sorolni. Ezen irányelv hatályát azokra a ro-ro személyhajókkal és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekkel nyújtott menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatásokra kell korlátozni, amelyek egy adott tagállamon belüli kikötők között, vagy egy tagállami kikötő és egy harmadik országban található kikötő között üzemelnek, amennyiben a hajó lobogója megegyezik a szóban forgó tagállaméval. A valamely tagállam és egy harmadik ország között ro-ro személyhajókkal és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekkel nyújtott menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást végző hajók esetében a 2009/16/EK irányelvet kell alkalmazni, amennyiben a hajó lobogója nem azonos a szóban forgó tagállam lobogójával.

| (4) | A „fogadó állam” fogalmát az 1999/35/EK tanácsi irányelv (4) vezette be annak érdekében, hogy a 2004. évi uniós bővítést megelőzően elősegítse a harmadik országokkal való együttműködést. Ez a fogalom ma már nem releváns, ezért el kell hagyni. |
| --- | --- |

(4)

A „fogadó állam” fogalmát az 1999/35/EK tanácsi irányelv (4) vezette be annak érdekében, hogy a 2004. évi uniós bővítést megelőzően elősegítse a harmadik országokkal való együttműködést. Ez a fogalom ma már nem releváns, ezért el kell hagyni.

| (5) | Az 1999/35/EK irányelv úgy rendelkezett, hogy a fogadó államok minden 12 hónapos időszakban elvégeznek egy egyedi szemlét és egy menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás során tartott szemlét. Jóllehet e követelménynek a célja annak biztosítása volt, hogy a két említett ellenőrzés elvégzése között elég idő teljen el, a REFIT keretében végzett célravezetőségi vizsgálat azt mutatta, hogy ez nem minden esetben van így. Az ellenőrzések rendszerének egyértelműsítése, valamint a magas biztonsági szintet nyújtó, de a személyszállítási szolgáltatások közös igényeit figyelembe vevő, harmonizált ellenőrzési keret biztosítása érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a két éves ellenőrzést rendszeres időközönként, körülbelül hat havonta kell végrehajtani. Ezeknek az egymást követő ellenőrzéseknek legalább négy és legfeljebb nyolc hónapos időközönként kell megtörténniük, amennyiben a hajó üzemben van. |
| --- | --- |

(5)

Az 1999/35/EK irányelv úgy rendelkezett, hogy a fogadó államok minden 12 hónapos időszakban elvégeznek egy egyedi szemlét és egy menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás során tartott szemlét. Jóllehet e követelménynek a célja annak biztosítása volt, hogy a két említett ellenőrzés elvégzése között elég idő teljen el, a REFIT keretében végzett célravezetőségi vizsgálat azt mutatta, hogy ez nem minden esetben van így. Az ellenőrzések rendszerének egyértelműsítése, valamint a magas biztonsági szintet nyújtó, de a személyszállítási szolgáltatások közös igényeit figyelembe vevő, harmonizált ellenőrzési keret biztosítása érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a két éves ellenőrzést rendszeres időközönként, körülbelül hat havonta kell végrehajtani. Ezeknek az egymást követő ellenőrzéseknek legalább négy és legfeljebb nyolc hónapos időközönként kell megtörténniük, amennyiben a hajó üzemben van.

| (6) | Az 1999/35/EK irányelv „szemléket”, nem „ellenőrzéseket” említ. A „szemle” szó a nemzetközi egyezményekben használatos a lobogó szerinti államok azon kötelezettségére, hogy ellenőrizzék a hajók nemzetközi normáknak való megfelelését, és adott esetben bizonyítványokat állítsanak ki vagy újítsanak meg. A menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást végző ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek különleges ellenőrzési rendszere azonban nem tekinthető szemlének, a kapcsolódó ellenőrzési formanyomtatványok pedig nem tengerállósági bizonyítványok és nem is tekinthetők annak. Ezért az 1999/35/EK irányelv jelenlegi rendelkezései szerinti egyedi szemlékre történő hivatkozáskor a „szemle” szót fel kell váltani az „ellenőrzés” szóval. |
| --- | --- |

(6)

Az 1999/35/EK irányelv „szemléket”, nem „ellenőrzéseket” említ. A „szemle” szó a nemzetközi egyezményekben használatos a lobogó szerinti államok azon kötelezettségére, hogy ellenőrizzék a hajók nemzetközi normáknak való megfelelését, és adott esetben bizonyítványokat állítsanak ki vagy újítsanak meg. A menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást végző ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek különleges ellenőrzési rendszere azonban nem tekinthető szemlének, a kapcsolódó ellenőrzési formanyomtatványok pedig nem tengerállósági bizonyítványok és nem is tekinthetők annak. Ezért az 1999/35/EK irányelv jelenlegi rendelkezései szerinti egyedi szemlékre történő hivatkozáskor a „szemle” szót fel kell váltani az „ellenőrzés” szóval.

| (7) | Tekintettel sajátos kockázati profiljukra, a ro-ro személyhajókat és a gyorsjáratú személyszállító vízi járműveket rendszeres ellenőrzésnek kell alávetni és azt prioritásként kell kezelni. A 2009/16/EK irányelv hatálya alá tartozó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek minden ellenőrzését bele kell számítani az egyes tagállamok által végzett éves ellenőrzések teljes számába. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel sajátos kockázati profiljukra, a ro-ro személyhajókat és a gyorsjáratú személyszállító vízi járműveket rendszeres ellenőrzésnek kell alávetni és azt prioritásként kell kezelni. A 2009/16/EK irányelv hatálya alá tartozó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek minden ellenőrzését bele kell számítani az egyes tagállamok által végzett éves ellenőrzések teljes számába.

| (8) | A hajók elindulásának tilalmához vezető ellenőrzések költségeit az érintett társaságnak kell megfizetnie. |
| --- | --- |

(8)

A hajók elindulásának tilalmához vezető ellenőrzések költségeit az érintett társaságnak kell megfizetnie.

| (9) | A nemzetközi fejlemények és a megszerzett tapasztalatok figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően szükség esetén jogi aktusokat fogadjon el arra vonatkozóan, hogy nemzetközi jogi eszközök módosítása ezen irányelv tekintetében ne legyen alkalmazandó., valamint a technikai követelmények aktualizálása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (5) meghatározott elvekkel összhangban kerüljön sor. Különösen fontos, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács minden dokumentumot a tagállami szakértőkkel egy időben megkapjon, és szakértőik számára szisztematikusan lehetőséget kell biztosítani a részvételre a Bizottság szakértői csoportjainak azon ülésein, amelyeken előkészítik a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat. |
| --- | --- |

(9)

A nemzetközi fejlemények és a megszerzett tapasztalatok figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően szükség esetén jogi aktusokat fogadjon el arra vonatkozóan, hogy nemzetközi jogi eszközök módosítása ezen irányelv tekintetében ne legyen alkalmazandó., valamint a technikai követelmények aktualizálása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (5) meghatározott elvekkel összhangban kerüljön sor. Különösen fontos, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács minden dokumentumot a tagállami szakértőkkel egy időben megkapjon, és szakértőik számára szisztematikusan lehetőséget kell biztosítani a részvételre a Bizottság szakértői csoportjainak azon ülésein, amelyeken előkészítik a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat.

| (10) | A ro-ro személyhajókra és a gyorsjáratú személyszállító vízi járművekre irányuló ellenőrzések tartalma és gyakorisága fenntartásának biztosítása érdekében a 2009/16/EK irányelvet módosítani kell. A kikötő szerinti állam általi ellenőrzés alá vonandó, menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást végző ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek ellenőrzésére és vizsgálatára vonatkozó egyedi rendelkezéseket ezért a 2009/16/EK irányelvbe kell belefoglalni. |
| --- | --- |

(10)

A ro-ro személyhajókra és a gyorsjáratú személyszállító vízi járművekre irányuló ellenőrzések tartalma és gyakorisága fenntartásának biztosítása érdekében a 2009/16/EK irányelvet módosítani kell. A kikötő szerinti állam általi ellenőrzés alá vonandó, menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást végző ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek ellenőrzésére és vizsgálatára vonatkozó egyedi rendelkezéseket ezért a 2009/16/EK irányelvbe kell belefoglalni.

| (11) | Amikor az ellenőrzésre a 2009/16/EK irányelv értelmében kerül sor, minden lehetséges erőfeszítést meg kell tenni a hajó indokolatlan visszatartásának vagy késleltetésének megelőzésére. |
| --- | --- |

(11)

Amikor az ellenőrzésre a 2009/16/EK irányelv értelmében kerül sor, minden lehetséges erőfeszítést meg kell tenni a hajó indokolatlan visszatartásának vagy késleltetésének megelőzésére.

| (12) | Fontos figyelembe venni a személyzet fedélzeti munka- és életkörülményeit, valamint tagjainak képzését és szakképesítését, mivel az egészségügyi, biztonsági és szociális szempontok szorosan összefonódnak egymással. |
| --- | --- |

(12)

Fontos figyelembe venni a személyzet fedélzeti munka- és életkörülményeit, valamint tagjainak képzését és szakképesítését, mivel az egészségügyi, biztonsági és szociális szempontok szorosan összefonódnak egymással.

| (13) | Tekintettel az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség általi látogatások teljes ellenőrzési ciklusára, a Bizottságnak legkésőbb ezen irányelv átültetésére nyitva álló határidőtől számított hét éven belül értékelnie kell ezen irányelv végrehajtását, és arról jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A tagállamoknak együtt kell működniük a Bizottsággal az említett értékeléshez szükséges valamennyi információ összegyűjtése érdekében. |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség általi látogatások teljes ellenőrzési ciklusára, a Bizottságnak legkésőbb ezen irányelv átültetésére nyitva álló határidőtől számított hét éven belül értékelnie kell ezen irányelv végrehajtását, és arról jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A tagállamoknak együtt kell működniük a Bizottsággal az említett értékeléshez szükséges valamennyi információ összegyűjtése érdekében.

| (14) | Annak érdekében, hogy a tengerparttal nem rendelkező tagállamokra ne nehezedjen aránytalan adminisztratív teher, egy de minimis szabály keretében az ilyen tagállamok számára lehetővé kell tenni az ezen irányelv rendelkezéseitől való eltérést, ami azt jelenti, hogy ezen tagállamok számára – mindaddig, amíg megfelelnek bizonyos kritériumoknak – nem kötelező az irányelv átültetése. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy a tengerparttal nem rendelkező tagállamokra ne nehezedjen aránytalan adminisztratív teher, egy de minimis szabály keretében az ilyen tagállamok számára lehetővé kell tenni az ezen irányelv rendelkezéseitől való eltérést, ami azt jelenti, hogy ezen tagállamok számára – mindaddig, amíg megfelelnek bizonyos kritériumoknak – nem kötelező az irányelv átültetése.

| (15) | mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a ro-ro személyhajókkal és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekkel nyújtott menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatások biztonságos üzemeltetésének garantálását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani a tengeri személyszállítás belső piaci dimenziójára és az ilyenhajók és vízi járművek uniós és nemzetközi szintű üzemelésének határokon átnyúló jellegére tekintettel, az Unió szintjén azonban egy egységes biztonsági szint megállapításával és a verseny torzulásának megakadályozásával e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(15)

mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a ro-ro személyhajókkal és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekkel nyújtott menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatások biztonságos üzemeltetésének garantálását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani a tengeri személyszállítás belső piaci dimenziójára és az ilyenhajók és vízi járművek uniós és nemzetközi szintű üzemelésének határokon átnyúló jellegére tekintettel, az Unió szintjén azonban egy egységes biztonsági szint megállapításával és a verseny torzulásának megakadályozásával e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (16) | A jogi egyértelműség és a következetesség növelése érdekében, valamint tekintettel az érintett módosítások számára, az 1999/35/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni, és a 2009/16/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(16)

A jogi egyértelműség és a következetesség növelése érdekében, valamint tekintettel az érintett módosítások számára, az 1999/35/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni, és a 2009/16/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Hatály

(1)   Ezen irányelv azokra a ro-ro személyhajókra és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekre alkalmazandó, amelyek:

| a) | egy tagállami kikötő és egy harmadik ország kikötője között nyújtanak menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást, amennyiben a hajó lobogója megegyezik a szóban forgó tagállaméval; vagy |
| --- | --- |

a)

egy tagállami kikötő és egy harmadik ország kikötője között nyújtanak menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást, amennyiben a hajó lobogója megegyezik a szóban forgó tagállaméval; vagy

| b) | olyan tengerszakaszokon nyújtanak menetrend szerinti belföldi személyszállítási szolgáltatást, amelyeken a 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 4. cikke értelmében engedélyezett az A. osztályba sorolt hajók közlekedése. |
| --- | --- |

b)

olyan tengerszakaszokon nyújtanak menetrend szerinti belföldi személyszállítási szolgáltatást, amelyeken a 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 4. cikke értelmében engedélyezett az A. osztályba sorolt hajók közlekedése.

(2)   Ez az irányelv nem alkalmazandó a 2009/16/EK irányelv hatálya alá tartozó ro-ro személyhajókra és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekre.

(3)   A tagállamok ezt az irányelvet azon ro-ro személyhajókra és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekre is alkalmazhatják, amelyek az (1) bekezdés b) pontjában említettől eltérő tengerszakaszokon nyújtanak menetrend szerinti belföldi személyszállítási szolgáltatásokat.

(4)   Azok a tagállamok, amelyek nem rendelkeznek tengeri kikötővel, és igazolni tudják, hogy a folyami kikötőikbe a megelőző hároméves időszak során évente befutott összes hajó kevesebb mint 5 %-a olyan személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű, amely ezen irányelv hatálya alá tartozik, eltérhetnek ezen irányelv rendelkezéseitől, a második albekezdésben foglalt kötelezettség kivételével.

Azok a tagállamok, amelyek nem rendelkeznek tengeri kikötővel, 2019. december 21-ig értesítik a Bizottságot az első albekezdésben említett hároméves időszak során a kikötőikbe összesen befutott hajók számáról, valamint a ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek számáról, majd ezt követően évente tájékoztatják a Bizottságot az ezen adatokban később bekövetkező változásokról.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

1.   „ro-ro személyhajó”: közúti vagy vasúti járműveknek a hajóra történő fel- és legördülését lehetővé tevő kialakítással rendelkező hajó, amely tizenkettőnél több utast szállít.

„ro-ro személyhajó”

2.   „gyorsjáratú személyszállító vízi jármű”: a SOLAS-74 X. fejezetének 1. szabályában meghatározott olyan jármű, amely tizenkettőnél több utast szállít.

„gyorsjáratú személyszállító vízi jármű”

3.   „SOLAS 74”: az életbiztonság a tengeren tárgyú, 1974. évi nemzetközi egyezmény, beleértve annak jegyzőkönyveit és módosításait a mindenkor hatályos változatban.

„SOLAS 74”

4.   „gyorsjáratú vízi járművekre vonatkozó szabályzat”: az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottsága által 1994. május 20-án elfogadott, MSC.36(63) határozatban található, „a gyorsjáratú vízi járművek biztonságáról szóló nemzetközi szabályzat”, illetve az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottsága által 2000 decemberében elfogadott MSC.97(73) határozatban található, a gyorsjáratú vízi járművek biztonságáról szóló nemzetközi szabályzat, mindenkor hatályos változatukban.

„gyorsjáratú vízi járművekre vonatkozó szabályzat”

5.   „HSSC”: a harmonizált szemlézési és tanúsítási rendszerben a szemlékre vonatkozó IMO-iránymutatások a mindenkor hatályos változatban.

„HSSC”

6.   „menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás”: a ro-ro személyhajók vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművek ugyanazon két vagy több kikötő közötti forgalom bonyolítására szolgáló átkeléseinek sorozata, vagy egy kikötőből induló és köztes kikötések nélkül ugyanoda visszatérő útjainak sorozata:

„menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás”

| a) | közzétett menetrend szerint; vagy |
| --- | --- |

a)

közzétett menetrend szerint; vagy

| b) | olyan rendszeres, illetve gyakori átkelésekkel, amelyek felismerhető rendszerszerű sorozatot alkotnak. |
| --- | --- |

b)

olyan rendszeres, illetve gyakori átkelésekkel, amelyek felismerhető rendszerszerű sorozatot alkotnak.

7.   „tengerszakasz”: a 2009/45/EK irányelv 4. cikke szerint megállapított tengerszakasz vagy tengeri útvonal.

„tengerszakasz”

8.   „bizonyítványok”:

„bizonyítványok”

| a) | nemzetközi utakat bonyolító ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek esetében a SOLAS 74, illetve a gyorsjáratú vízi járművekre vonatkozó szabályzat alapján kibocsátott biztonsági bizonyítványok a hajófelszerelésre vonatkozó megfelelő dokumentumokkal együtt; |
| --- | --- |

a)

nemzetközi utakat bonyolító ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek esetében a SOLAS 74, illetve a gyorsjáratú vízi járművekre vonatkozó szabályzat alapján kibocsátott biztonsági bizonyítványok a hajófelszerelésre vonatkozó megfelelő dokumentumokkal együtt;

| b) | belföldi utakat bonyolító ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek esetében a 2009/45/EK irányelv alapján kibocsátott biztonsági bizonyítványok a hajófelszerelésre vonatkozó megfelelő dokumentumokkal együtt. |
| --- | --- |

b)

belföldi utakat bonyolító ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek esetében a 2009/45/EK irányelv alapján kibocsátott biztonsági bizonyítványok a hajófelszerelésre vonatkozó megfelelő dokumentumokkal együtt.

9.   „a lobogó szerinti állam hatósága”: annak az államnak az illetékes hatóságai, amelynek lobogója alatt a ro-ro személyhajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű hajózni jogosult.

„a lobogó szerinti állam hatósága”

10.   „belföldi út”: olyan tengerszakaszon folytatott út, amely egy tagállam kikötőjéből ugyanabba a kikötőbe, vagy a tagállam területén lévő másik kikötőbe vezet.

„belföldi út”

11.   „társaság”: az a szervezet, illetve személy, aki vagy amely vállalta a hajók biztonságos üzemeltetéséről és a környezetszennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi szabályzat (az ISM-szabályzat) naprakész változata által megállapított valamennyi kötelezettséget és felelősséget, illetve azokban az esetekben, amikor a SOLAS 74IX. fejezete nem alkalmazandó, a ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű tulajdonosa, vagy olyan egyéb szervezet vagy személy – így például az üzemben tartó vagy a hajót személyzet nélkül bérlő szervezet vagy személy –, amely vagy aki a tulajdonostól átvállalta a ro-ro személyhajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű üzemeltetésének felelősségét.

„társaság”

12.   „ellenőr”: olyan közalkalmazott vagy más személy, akit az érintett tagállam illetékes hatósága megfelelően felhatalmazott az ezen irányelvben meghatározott ellenőrzések elvégzésére, aki a szóban forgó illetékes hatóságnak felel, továbbá teljesíti a 2009/16/EK irányelv XI. mellékletében meghatározott minimumkövetelményeket.

„ellenőr”

13.   „az érintett tagállam illetékes hatósága”: a tagállam által ezen irányelv értelmében kijelölt, és az ezen irányelv által rábízott feladatok elvégzéséért felelős hatóság.

„az érintett tagállam illetékes hatósága”

3. cikk

Előzetes ellenőrzések

(1)   Az ezen irányelv hatálya alá tartozó, menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek üzemeltetésének megkezdése előtt az érintett tagállamok illetékes hatóságainak előzetes ellenőrzést kell végezniük, amely a következőkből áll:

| a) | az I. mellékletben megállapított követelményeknek való megfelelés ellenőrzése; és |
| --- | --- |

a)

az I. mellékletben megállapított követelményeknek való megfelelés ellenőrzése; és

| b) | a II. mellékletnek megfelelő ellenőrzés, amelynek során meggyőződnek arról, hogy a ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű teljesíti a menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás biztonságos üzemeltetéséhez szükséges követelményeket. |
| --- | --- |

b)

a II. mellékletnek megfelelő ellenőrzés, amelynek során meggyőződnek arról, hogy a ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű teljesíti a menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás biztonságos üzemeltetéséhez szükséges követelményeket.

(2)   Az előzetes ellenőrzést ellenőrnek kell végeznie.

(3)   A tagállamok kérésére a társaságoknak előzetesen, de legfeljebb egy hónappal az előzetes ellenőrzés előtt igazolniuk kell, hogy megfelelnek az I. mellékletben foglalt követelményeknek.

4. cikk

Az előzetes ellenőrzés kötelezettsége alóli kivételek

(1)   Előzetes ellenőrzés esetében a tagállamok eltekinthetnek az I. és a II. mellékletben szereplő egyes olyan követelmények alkalmazásától, illetve eljárásoktól, amelyek az elmúlt hat hónap során a hajón a lobogó szerinti állam által végrehajtott éves szemle vagy ellenőrzés tekintetében relevánsak, ha annak során betartották a HSSC-ben a szemlékre vonatkozóan meghatározott eljárásokat és iránymutatásokat, vagy más, ugyanezen célt szolgáló eljárásokat. A tagállamok a 10. cikknek megfelelően továbbítják a releváns információkat az ellenőrzési adatbázisba.

(2)   Amikor egy ro-ro személyhajó vagy egy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást készül megkezdeni, a tagállam figyelembe veheti az ezen irányelv hatálya alá tartozó újabb menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás lebonyolítása kapcsán az adott ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű vonatkozásában korábban elvégzett ellenőrzéseket és szemléket. Amennyiben a tagállam az említett korábbi ellenőrzések és szemlék eredményét kielégítőnek tartja, és amennyiben azok az új üzemeltetési feltételek szempontjából relevánsak, nincs szükség a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott ellenőrzések és szemlék elvégzésére azelőtt, hogy a ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű megkezdené az új menetrend szerinti működését.

(3)   Valamely társaság kérelmére a tagállamok előzetesen megerősíthetik, hogy az új üzemeltetési feltételekre vonatkozóan a korábban elvégzett ellenőrzések és szemlék relevánsak.

(4)   Abban az esetben, ha előre nem látható körülmények miatt a szolgáltatás folytonosságának biztosítása érdekében helyettesítő ro-ro személyhajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet kell gyorsan üzembe helyezni, és a (2) bekezdés nem alkalmazható, a tagállam engedélyezheti a ro-ro személyhajónak vagy vízi járműnek az üzemeltetés megkezdését, feltéve, hogy a következő feltételek teljesülnek:

| a) | a szemrevételezés és az okiratok ellenőrzése nem veti fel az aggályát annak, hogy a ro-ro személyhajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű nem felel meg a biztonságos üzemeltetés szükséges követelményeinek; és |
| --- | --- |

a)

a szemrevételezés és az okiratok ellenőrzése nem veti fel az aggályát annak, hogy a ro-ro személyhajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű nem felel meg a biztonságos üzemeltetés szükséges követelményeinek; és

| b) | a tagállam egy hónapon belül elvégzi a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott előzetes ellenőrzést. |
| --- | --- |

b)

a tagállam egy hónapon belül elvégzi a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott előzetes ellenőrzést.

5. cikk

Rendszeres ellenőrzések

(1)   A tagállamok minden 12 hónapos időszakban egyszer elvégzik a következőket:

| a) | a II. melléklet szerinti ellenőrzés; és |
| --- | --- |

a)

a II. melléklet szerinti ellenőrzés; és

| b) | az a) pontban említett ellenőrzést követően legalább négy, de legfeljebb nyolc hónappal egy menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás közbeni ellenőrzés, amely kiterjed a III. mellékletben felsorolt elemekre, valamint az I. és a II. mellékletben felsoroltak közül az ellenőr szakmai megítélése szerint elegendő számú elemre, annak biztosítása érdekében hogy a ro-ro személyhajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű továbbra is megfeleljen a biztonságos üzemeltetés valamennyi szükséges követelményének. |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett ellenőrzést követően legalább négy, de legfeljebb nyolc hónappal egy menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás közbeni ellenőrzés, amely kiterjed a III. mellékletben felsorolt elemekre, valamint az I. és a II. mellékletben felsoroltak közül az ellenőr szakmai megítélése szerint elegendő számú elemre, annak biztosítása érdekében hogy a ro-ro személyhajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű továbbra is megfeleljen a biztonságos üzemeltetés valamennyi szükséges követelményének.

A 3. cikk szerinti előzetes ellenőrzést az a) pontnak megfelelő ellenőrzésnek kell tekinteni.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett ellenőrzés a tagállam belátása szerint a lobogó szerinti állam által végzett éves szemlével egyidejűleg vagy azzal együttesen is elvégezhető, amennyiben mindez a HSSC-ben meghatározott, a szemlékre vonatkozó eljárásokkal és iránymutatásokkal, vagy más, ugyanezt a célt szolgáló eljárásokkal összhangban történik.

(3)   A tagállamok a II. mellékletnek megfelelő ellenőrzést végeznek, valahányszor az adott ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű jelentős javításon, átépítésen vagy átalakításon megy keresztül, ha változik a társaság vezetése, illetve más osztályba sorolás esetén. A társaság vezetésének megváltozása vagy más osztályba sorolás esetén azonban a tagállam mentesítheti a ro-ro személyhajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet az e bekezdés első mondatában előírt ellenőrzés alól a ro-ro személyhajóra vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járműre vonatkozóan korábban elvégzett ellenőrzések figyelembevételével, és amennyiben a változás vagy átsorolás a ro-ro személyhajó vagy vízi jármű biztonságos üzemeltetését nem érinti.

6. cikk

Az ellenőrzésről szóló jelentés

(1)   Az ezen irányelvnek megfelelően elvégzett valamennyi ellenőrzés végeztével az ellenőr köteles jelentést készíteni a 2009/16/EK irányelv IX. mellékletének megfelelően.

(2)   A jelentésben szereplő információkat rögzíteni kell a 10. cikkben meghatározott ellenőrzési adatbázisban. Az ellenőrzésről szóló jelentés egy példányát a hajóparancsnok rendelkezésére kell bocsátani.

7. cikk

A hiányosságok megszüntetése, az indulási tilalom és az ellenőrzések felfüggesztése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy sor kerüljön minden olyan hiányosság megszüntetésére, amelynek fennállása az ezen irányelvnek megfelelően elvégzett ellenőrzések során nyert megállapítást vagy megerősítést.

(2)   Ha a hiányosságok egyértelműen veszélyt jelentenek az egészségre vagy a biztonságra, illetve közvetlen egészségügyi vagy életveszélyt jelentenek, vagy közvetlen veszélyt jelentenek a ro-ro személyhajóra vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járműre, annak személyzetére és utasaira nézve, a tagállam illetékes hatósága biztosítja, hogy a ro-ro személyhajóra vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járműre indulási tilalmat rendeljenek el (indulási tilalom). Az indulási tilalmat elrendelő okmány egy példányát a hajóparancsnok rendelkezésére kell bocsátani.

(3)   Az indulási tilalom mindaddig nem oldható fel, amíg a hiányosságot meg nem szüntetik és a veszélyt az érintett tagállam illetékes hatósága számára elfogadható módon meg nem szüntetik, vagy amíg az érintett tagállam illetékes hatósága meg nem állapítja, hogy a hajó vagy vízi jármű – a szükséges feltételek teljesülése esetén – kifuthat a tengerre, vagy a hajó üzemeltetése folytatható anélkül, hogy az kockázatot jelentene az utasok vagy a személyzet biztonságára és egészségére, illetve a ro-ro személyhajóra vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járműre vagy más hajókra nézve.

(4)   Amennyiben a (2) bekezdésben említett hiányosság azonnali megszüntetésére nincs lehetőség abban a kikötőben, ahol a hiányosság fennállását megállapították vagy megerősítették, a tagállam illetékes hatósága engedélyezheti, hogy a hajó vagy vízi jármű egy megfelelő hajójavító üzembe folytassa az útját, ahol a hiányosság azonnal megszüntethető.

(5)   Rendkívüli körülmények fennállása esetén, amikor egy ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű általános állapota nyilvánvalóan nem felel meg az előírásoknak, a tagállam illetékes hatósága felfüggesztheti az adott hajó vagy jármű ellenőrzését mindaddig, amíg a társaság meg nem teszi a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű ne jelentsen veszélyt a biztonságra vagy az egészségre, ne jelentsen közvetlen veszélyt a személyzet és az utasok életére nézve, illetve megfeleljen az alkalmazandó nemzetközi egyezmények vonatkozó követelményeinek.

(6)   Amennyiben a tagállam illetékes hatósága az (5) bekezdésnek megfelelően felfüggeszti az ellenőrzést, a ro-ro személyhajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet automatikusan indulási tilalom hatálya alá kell helyezni. Az indulási tilalmat akkor kell feloldani, amikor az újrakezdett ellenőrzést sikeresen elvégezték, és amennyiben teljesülnek az e cikk (3) bekezdésében és a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek.

(7)   A kikötők zsúfoltságának enyhítése érdekében az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyt adhat arra, hogy egy indulási tilalom hatálya alá tartozó ro-ro személyhajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet a kikötő másik részébe kormányozzanak, ha ez biztonságosan végrehajtható. A kikötők zsúfoltságának kockázata azonban nem lehet szempont az indulási tilalomról elrendeléséről vagy az indulási tilalom feloldásáról szóló döntés meghozatalakor. A kikötői hatóságoknak vagy kikötői szerveknek elő kell segíteniük a szóban forgó hajók elhelyezését.

8. cikk

Fellebbezési jog

(1)   A társaságok részére fellebbezési jogot kell biztosítani a tagállam illetékes hatósága által elrendelt indulási tilalommal szemben. A fellebbezés nem függesztheti fel az indulási tilalmat, kivéve, ha a nemzeti jognak megfelelően ideiglenes intézkedések meghozatalára kerül sor. A tagállamok e célra nemzeti jogszabályaikkal összhangban megfelelő eljárásokat dolgoznak ki és tartanak fenn.

(2)   A tagállam illetékes hatóságának tájékoztatnia kell az indulási tilalom hatálya alá tartozó ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű parancsnokát a fellebbezési jogról és az alkalmazandó eljárásokról. Ha az indulási tilalmat fellebbezés következtében visszavonják vagy módosítják, a tagállamok biztosítják, hogy haladéktalanul sor kerüljön a 10. cikkben meghatározott ellenőrzési adatbázis ennek megfelelő naprakésszé tételére.

9. cikk

Költségek

(1)   Amennyiben a 3. és az 5. cikkben említett ellenőrzések olyan hiányosságokat tárnak fel vagy olyan hiányosságok meglétét erősítik meg, amelyek indulási tilalom elrendelését indokolják, az ellenőrzésekkel kapcsolatos minden költséget a társaságnak kell viselnie.

(2)   Az indulási tilalom mindaddig nem oldható fel, amíg sor nem kerül a teljes összeg megfizetésére, vagy amíg a társaság nem nyújt megfelelő garanciát a költségek megtérítésére.

10. cikk

Ellenőrzési adatbázis

(1)   A Bizottság olyan ellenőrzési adatbázist fejleszt ki, tart fenn és tart naprakészen, amelyhez minden tagállam kapcsolódik és amely tartalmazza az ezen irányelvben meghatározott ellenőrzési rendszer megvalósításához szükséges valamennyi információt. Ez az adatbázis a 2009/16/EK irányelv 24. cikkében említett ellenőrzési adatbázison fog alapulni és ahhoz hasonló funkciókkal fog rendelkezni.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ezen irányelvvel összhangban végzett ellenőrzésekhez kapcsolódó információk – ideértve a hiányosságokkal és az elrendelt indulási tilalmakkal kapcsolatos információkat is – késedelem nélkül bekerüljenek az ellenőrzési adatbázisba, amint a vizsgálati jelentés elkészül, vagy amint az indulási tilalmat feloldják. Az információk részletei tekintetében a 2009/16/EK irányelv XIII. mellékletének rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az ellenőrzési adatbázisba bevitt információk közzétételi célokra való hitelesítésére 72 órán belül sor kerüljön.

(4)   A Bizottság biztosítja, hogy az ellenőrzési adatbázis lehetővé tegye az ezen irányelv végrehajtásával kapcsolatos adatok lehívását a tagállamok által szolgáltatott ellenőrzési adatok alapján.

(5)   A tagállamok hozzáférést kapnak az ellenőrzési adatbázisban rögzített valamennyi olyan adathoz, amely az ezen irányelv, valamint a 2009/16/EK irányelv szerinti ellenőrzési rendszer végrehajtásához kapcsolódik.

11. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv rendelkezései alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést ezek végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

12. cikk

Módosítási eljárás

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 13. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv mellékleteinek módosításáról a nemzetközi – különösen az IMO-n belüli – fejlemények figyelembevétele, valamint a mellékletekben található műszaki előírásoknak a megszerzett tapasztalatok alapján történő javítása érdekében.

(2)   Rendkívüli körülmények fennállása esetén – amennyiben a Bizottság által végzett megfelelő elemzés ezt kellően indokolja és amennyiben ez a tengerészeti biztonságot, az egészséget, a fedélzeti élet- és munkakörülményeket vagy a tengeri környezetet fenyegető súlyos és elfogadhatatlan mértékű veszély, illetve az uniós tengerészeti jogszabályoknak való meg nem felelés elkerülése érdekében szükséges – a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 13. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv módosítására vonatkozóan annak érdekében, hogy a 2. cikkben említett nemzetközi jogi eszközök módosítása ezen irányelv alkalmazásában ne legyen alkalmazandó.

E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat legalább három hónappal az érintett módosítás hallgatólagos elfogadására vonatkozó, nemzetközileg megállapított határidő lejárta, illetve az említett módosítás előirányzott hatálybalépésének időpontja előtt kell elfogadni. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatálybalépését megelőzően a tagállamok nem kezdeményezik a módosításnak a nemzeti jogszabályokba való beillesztését, illetve a módosításnak a szóban forgó nemzetközi jogi eszközre történő alkalmazását.

13. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A 12. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 12. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása hétéves időtartamra szól 2017. december 20-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hétéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a meghosszabbítással szemben legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 12. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 12. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

14. cikk

A 2009/16/EK irányelv módosításai

A 2009/16/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következő pontokkal egészül ki:
  „25.   „ro-ro személyhajó”: közúti vagy vasúti járműveknek a hajóra történő fel- és legördülését lehetővé tevő kialakítással rendelkező hajó, amely tizenkettőnél több utast szállít;
  26.   „gyorsjáratú személyszállító vízi jármű”: a SOLAS 74X. fejezetének 1. szabályában meghatározott olyan jármű, amely tizenkettőnél több utast szállít;
  27.   „menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás”: a ro-ro személyhajók vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművek ugyanazon két vagy több kikötő közötti forgalom bonyolítására szolgáló átkeléseinek sorozata, vagy egy kikötőből induló és köztes kikötések nélkül ugyanoda visszatérő útjainak sorozata:






  i. | közzétett menetrend szerint; vagy |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következő pontokkal egészül ki:

„25.   „ro-ro személyhajó”: közúti vagy vasúti járműveknek a hajóra történő fel- és legördülését lehetővé tevő kialakítással rendelkező hajó, amely tizenkettőnél több utast szállít;

„ro-ro személyhajó”

26.   „gyorsjáratú személyszállító vízi jármű”: a SOLAS 74X. fejezetének 1. szabályában meghatározott olyan jármű, amely tizenkettőnél több utast szállít;

„gyorsjáratú személyszállító vízi jármű”

27.   „menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás”: a ro-ro személyhajók vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművek ugyanazon két vagy több kikötő közötti forgalom bonyolítására szolgáló átkeléseinek sorozata, vagy egy kikötőből induló és köztes kikötések nélkül ugyanoda visszatérő útjainak sorozata:

„menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás”

i.

közzétett menetrend szerint; vagy

| ii. | olyan rendszeres, illetve gyakori átkelésekkel, amelyek felismerhető rendszerszerű sorozatot alkotnak;” |
| --- | --- |

ii.

olyan rendszeres, illetve gyakori átkelésekkel, amelyek felismerhető rendszerszerű sorozatot alkotnak;”

| 2. | A 3. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Ez az irányelv a 14a. cikknek megfelelően a ro-ro személyhajókon és gyorsjáratú személyszállító vízi járműveken azok menetrend szerinti közlekedése során, kikötőkön és réveken kívül végzett ellenőrzésekre is alkalmazandó.”; |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Ez az irányelv a 14a. cikknek megfelelően a ro-ro személyhajókon és gyorsjáratú személyszállító vízi járműveken azok menetrend szerinti közlekedése során, kikötőkön és réveken kívül végzett ellenőrzésekre is alkalmazandó.”;

| 3. | A 13. cikk bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 12. vagy a 14a. cikknek megfelelően ellenőrzésre kiválasztott hajókon kezdeti vagy részletesebb ellenőrzést végezzenek, az alábbiak szerint:”; |
| --- | --- |

3.

A 13. cikk bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 12. vagy a 14a. cikknek megfelelően ellenőrzésre kiválasztott hajókon kezdeti vagy részletesebb ellenőrzést végezzenek, az alábbiak szerint:”;

| 4. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „14a. cikk
  A menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek ellenőrzése

  (1)   A menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajókat és gyorsjáratú személyszállító vízi járműveket ellenőrzésnek kell alávetni a XVII. mellékletben meghatározott ütemezés és egyéb követelmények szerint.


  (2)   A ro-ro személyhajók vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművek ellenőrzéseinek tervezése során a tagállamok kellően figyelembe veszik az adott ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű üzemeltetési és karbantartási rendjét.


  (3)   Amikor egy ro-ro személyhajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet a XVII. melléklettel összhangban ellenőriztek, az ellenőrzés tényét rögzíteni kell az ellenőrzési adatbázisban, és azt figyelembe kell venni a 10., a 11. és a 12. cikk alkalmazásában, valamint annak kiszámítása során, hogy az egyes tagállamok teljesítették-e ellenőrzési kötelezettségüket, és az ellenőrzésnek a minden egyes tagállam által az 5. cikkben meghatározottaknak megfelelően elvégzendő összes éves ellenőrzés részét kell képeznie.


  (4)   A 9. cikk (1) bekezdése, a 11. cikk a) pontja és a 14. cikk nem alkalmazandó az e cikkel összhangban ellenőrzött, menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajókra és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekre.


  (5)   Az illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy a 11. cikk b) pontjának megfelelően kiegészítő ellenőrzésnek alávetett ro-ro személyhajókat és gyorsjáratú személyszállító vízi járműveket az I. melléklet II. része 3A. pontjának c) alpontjával és 3B. pontjának c) alpontjával összhangban válasszák ki ellenőrzésre. Az e bekezdés alapján végzett ellenőrzések nem befolyásolhatják a XVII. melléklet 2. pontjában meghatározott ellenőrzési gyakoriságot.


  (6)   A kikötő szerinti állam illetékes hatóságának ellenőre hozzájárulhat, hogy valamely ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű ellenőrzése során megfigyelőként kísérje őt egy másik tagállam kikötői állami ellenőre is. Ha a hajó valamely tagállam lobogója alatt közlekedik, akkor a kikötő szerinti állam kérésre felhívja a lobogó szerinti állam képviselőjét, hogy megfigyelőként vegyen részt az ellenőrzésen.” |
| --- | --- |

4.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„14a. cikk

A menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek ellenőrzése

(1)   A menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajókat és gyorsjáratú személyszállító vízi járműveket ellenőrzésnek kell alávetni a XVII. mellékletben meghatározott ütemezés és egyéb követelmények szerint.

(2)   A ro-ro személyhajók vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművek ellenőrzéseinek tervezése során a tagállamok kellően figyelembe veszik az adott ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű üzemeltetési és karbantartási rendjét.

(3)   Amikor egy ro-ro személyhajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet a XVII. melléklettel összhangban ellenőriztek, az ellenőrzés tényét rögzíteni kell az ellenőrzési adatbázisban, és azt figyelembe kell venni a 10., a 11. és a 12. cikk alkalmazásában, valamint annak kiszámítása során, hogy az egyes tagállamok teljesítették-e ellenőrzési kötelezettségüket, és az ellenőrzésnek a minden egyes tagállam által az 5. cikkben meghatározottaknak megfelelően elvégzendő összes éves ellenőrzés részét kell képeznie.

(4)   A 9. cikk (1) bekezdése, a 11. cikk a) pontja és a 14. cikk nem alkalmazandó az e cikkel összhangban ellenőrzött, menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajókra és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekre.

(5)   Az illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy a 11. cikk b) pontjának megfelelően kiegészítő ellenőrzésnek alávetett ro-ro személyhajókat és gyorsjáratú személyszállító vízi járműveket az I. melléklet II. része 3A. pontjának c) alpontjával és 3B. pontjának c) alpontjával összhangban válasszák ki ellenőrzésre. Az e bekezdés alapján végzett ellenőrzések nem befolyásolhatják a XVII. melléklet 2. pontjában meghatározott ellenőrzési gyakoriságot.

(6)   A kikötő szerinti állam illetékes hatóságának ellenőre hozzájárulhat, hogy valamely ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű ellenőrzése során megfigyelőként kísérje őt egy másik tagállam kikötői állami ellenőre is. Ha a hajó valamely tagállam lobogója alatt közlekedik, akkor a kikötő szerinti állam kérésre felhívja a lobogó szerinti állam képviselőjét, hogy megfigyelőként vegyen részt az ellenőrzésen.”

| 5. | A 15. cikk (3) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

5.

A 15. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.

| 6. | A 16. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállamok megtagadják a kikötőikbe és réveikbe való belépést azon hajók számára, amelyek:






  — | olyan állam lobogója alatt közlekednek, amely a visszatartási aránya miatt a Párizsi Memorandummal összhangban, az ellenőrzési adatbázisban rögzített információk alapján elfogadott és a Bizottság által évente közzétett feketelistára került, és amelyeket az elmúlt 36 hónap során több mint két alkalommal tartottak vissza valamely tagállam vagy a Párizsi Memorandumot aláíró állam kikötőjében vagy révében, vagy |
| --- | --- | --- |

6.

A 16. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok megtagadják a kikötőikbe és réveikbe való belépést azon hajók számára, amelyek:

—

olyan állam lobogója alatt közlekednek, amely a visszatartási aránya miatt a Párizsi Memorandummal összhangban, az ellenőrzési adatbázisban rögzített információk alapján elfogadott és a Bizottság által évente közzétett feketelistára került, és amelyeket az elmúlt 36 hónap során több mint két alkalommal tartottak vissza valamely tagállam vagy a Párizsi Memorandumot aláíró állam kikötőjében vagy révében, vagy

| — | olyan állam lobogója alatt közlekednek, amely a visszatartási aránya miatt a Párizsi Memorandummal összhangban, az ellenőrzési adatbázisban rögzített információk alapján elfogadott és a Bizottság által évente közzétett szürke listára került, és amelyeket az elmúlt 24 hónap során több mint két alkalommal tartottak vissza valamely tagállam vagy a Párizsi Memorandumot aláíró állam kikötőjében vagy révében. |
| --- | --- |

—

olyan állam lobogója alatt közlekednek, amely a visszatartási aránya miatt a Párizsi Memorandummal összhangban, az ellenőrzési adatbázisban rögzített információk alapján elfogadott és a Bizottság által évente közzétett szürke listára került, és amelyeket az elmúlt 24 hónap során több mint két alkalommal tartottak vissza valamely tagállam vagy a Párizsi Memorandumot aláíró állam kikötőjében vagy révében.

Az első albekezdés nem alkalmazandó a 21. cikk (6) bekezdésében leírt helyzetekben.

A belépés megtagadása akkor válik alkalmazandóvá, amint a hajó elhagyja azt a kikötőt vagy révet, ahol harmadszor tartották vissza, és ahol a belépést megtagadó határozatot kiadták.”

| 7. | A szöveg a következő melléklettel egészül ki:


  „XVII. MELLÉKLET
  A menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek ellenőrzése








  1.1. | Az ezen irányelv hatálya alá tartozó, menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek üzemeltetésének megkezdése előtt a tagállamok az (EU) 2017/2110 irányelv (*1) 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően ellenőrzést végeznek annak biztosítása érdekében, hogy a ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű megfeleljen a menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás biztonságos üzemeltetéséhez szükséges követelményeknek. |
| --- | --- | --- |

7.

A szöveg a következő melléklettel egészül ki:

„XVII. MELLÉKLET

A menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek ellenőrzése

1.1.

| 1.2. | Amikor egy ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű esetében új menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás nyújtását tervezik, az érintett tagállam figyelembe veheti a megelőző nyolc hónap során az ezen irányelv hatálya alá tartozó másik menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás kapcsán az adott ro-ro személyhajón vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművön elvégzett ellenőrzéseket, amennyiben a tagállam minden esetben megállapította, hogy a korábbi ellenőrzések egyrészt relevánsak az új üzemeltetési feltételek szempontjából, másrészt azok során teljesültek a menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás biztonságos üzemeltetéséhez szükséges követelmények. Nincs szükség az 1.1. pontban meghatározott ellenőrzések elvégzésére azt megelőzően, hogy a ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű megkezdené az új menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Abban az esetben, ha előre nem látható körülmények miatt, a szolgáltatás folytonosságának fenntartása érdekében helyettesítő ro-ro személyhajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet kell gyorsan üzembe helyezni és az 1.2. pont nem alkalmazható, a tagállam engedélyezheti a személyhajónak vagy vízi járműnek az üzemelés megkezdését, feltéve, hogy a következő feltételek teljesülnek:






  a) | a szemrevételezés és az okiratok ellenőrzése nem veti fel az aggályát annak, hogy a ro-ro személyhajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű nem felel meg a biztonságos üzemeltetés szükséges követelményeinek; és |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

a szemrevételezés és az okiratok ellenőrzése nem veti fel az aggályát annak, hogy a ro-ro személyhajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű nem felel meg a biztonságos üzemeltetés szükséges követelményeinek; és

| b) | a tagállam egy hónapon belül elvégzi az (EU) 2017/2110 irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott ellenőrzést. |
| --- | --- |

b)

a tagállam egy hónapon belül elvégzi az (EU) 2017/2110 irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott ellenőrzést.

| 2. | A tagállamok évente egyszer, az előző ellenőrzéstől számítva legkorábban négy hónap, legkésőbb nyolc hónap múlva elvégeznek:






  a) | egy ellenőrzést, többek között az (EU) 2017/2110 irányelv II. mellékletében, illetve adott esetben a 428/2010/EU bizottsági rendeletben (*2) foglalt követelményekre vonatkozóan; és |
| --- | --- | --- |

2.

a)

egy ellenőrzést, többek között az (EU) 2017/2110 irányelv II. mellékletében, illetve adott esetben a 428/2010/EU bizottsági rendeletben (*2) foglalt követelményekre vonatkozóan; és

| b) | egy menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás közbeni ellenőrzést. Ennek az ellenőrzésnek ki kell terjednie az (EU) 2017/2110 irányelv III. mellékletében felsorolt elemekre, valamint az (EU) 2017/2110 irányelv I. és II. mellékletében felsoroltak közül az ellenőr szakmai megítélése szerint elegendő számú elemre, annak biztosítása érdekében, hogy a ro-ro személyhajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű továbbra is megfeleljen a biztonságos üzemeltetés valamennyi szükséges követelményének. |
| --- | --- |

b)

egy menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás közbeni ellenőrzést. Ennek az ellenőrzésnek ki kell terjednie az (EU) 2017/2110 irányelv III. mellékletében felsorolt elemekre, valamint az (EU) 2017/2110 irányelv I. és II. mellékletében felsoroltak közül az ellenőr szakmai megítélése szerint elegendő számú elemre, annak biztosítása érdekében, hogy a ro-ro személyhajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű továbbra is megfeleljen a biztonságos üzemeltetés valamennyi szükséges követelményének.

| (3) | Ha egy ro-ro személyhajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet még nem vetettek alá a 2. pont szerinti ellenőrzésnek, akkor azt a ro-ro személyhajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet I. prioritású hajónak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Az 1.1. pont szerinti ellenőrzést az e melléklet 2. pontja a) alpontja szerinti ellenőrzésnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(4)

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2110 irányelve (2017. november 15.) a menetrend szerint közlekedő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett ellenőrzések rendszeréről, a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról és az 1999/35/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2017.11.30., 61. o.)."

*1

(*2)  A Bizottság 428/2010/EU rendelete (2010. május 20.) a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 14. cikkének a hajók kiterjesztett ellenőrzése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 125., 2010.5.21., 2. o.)."

*2

15. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1999/35/EK irányelv hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat ezen irányelvre való hivatkozásnak kell tekinteni és a IV. mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően kell értelmezni.

16. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság értékeli ezen irányelv végrehajtását, és az értékelés eredményét 2026. december 21-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

17. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok legkésőbb 2019. december 21-ig elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

Ezeket a rendelkezéseket 2019. december 21-től kezdődően kell alkalmazni.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

18. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

19. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2017. november 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

M. MAASIKAS

---

(1)  
  HL C 34., 2017.2.2., 176. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2017. október 4-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2017. október 23-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/16/EK irányelve (2009. április 23.) a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről (HL L 131., 2009.5.28., 57. o.).

3

(4)  A Tanács 1999/35/EK irányelve (1999. április 29.) a menetrend szerint közlekedő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett kötelező szemlék rendszeréről (HL L 138., 1999.6.1., 1. o.).

4

(5)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/45/EK irányelve (2009. május 6.) a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről (HL L 163., 2009.6.25., 1. o.).

6

---

I. MELLÉKLET

A MENETREND SZERINTI SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI SZOLGÁLTATÁST NYÚJTÓ HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS KÖVETELMÉNYEK

(a 3. és az 5. cikkben említettek szerint)

Meg kell bizonyosodni az alábbiakról:

| 1. | a parancsnok a ro-ro személyhajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű útnak indulása előtt megfelelő adatokkal rendelkezik a hajózást támogató parti telepítésű navigációs rendszerek és más olyan információs rendszerek rendelkezésre állásáról, amelyek segítik a hajóút biztonságos lebonyolítását, továbbá használja a tagállamok által létrehozott navigációs támogató és információs rendszereket; |
| --- | --- |

1.

a parancsnok a ro-ro személyhajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű útnak indulása előtt megfelelő adatokkal rendelkezik a hajózást támogató parti telepítésű navigációs rendszerek és más olyan információs rendszerek rendelkezésre állásáról, amelyek segítik a hajóút biztonságos lebonyolítását, továbbá használja a tagállamok által létrehozott navigációs támogató és információs rendszereket;

| 2. | érvényesülnek az utasok biztonságára vonatkozó előírásokról szóló átdolgozott iránymutatásokat tartalmazó, 1995. július 17-i 699. MSC/körlevél (2)–(6) bekezdésének rendelkezései; |
| --- | --- |

2.

érvényesülnek az utasok biztonságára vonatkozó előírásokról szóló átdolgozott iránymutatásokat tartalmazó, 1995. július 17-i 699. MSC/körlevél (2)–(6) bekezdésének rendelkezései;

| 3. | a fedélzeti munkarendet tartalmazó áttekintés könnyen hozzáférhető helyen található, és az tartalmazza:






  a) | a tengeri és a kikötői szolgálat rendjét; és |
| --- | --- | --- |

3.

a fedélzeti munkarendet tartalmazó áttekintés könnyen hozzáférhető helyen található, és az tartalmazza:

a)

a tengeri és a kikötői szolgálat rendjét; és

| b) | az őrszolgálatot teljesítők esetében előírt maximális munkaóraszámot vagy minimális pihenési időt; |
| --- | --- |

b)

az őrszolgálatot teljesítők esetében előírt maximális munkaóraszámot vagy minimális pihenési időt;

| 4. | a parancsnokot semmi nem korlátozza olyan döntések meghozatalában, amelyek szakmai megítélése szerint szükségesek a biztonságos hajózás és üzemeltetés szempontjából, különösen kedvezőtlen időjárási és viharos tengeri körülmények között; |
| --- | --- |

4.

a parancsnokot semmi nem korlátozza olyan döntések meghozatalában, amelyek szakmai megítélése szerint szükségesek a biztonságos hajózás és üzemeltetés szempontjából, különösen kedvezőtlen időjárási és viharos tengeri körülmények között;

| 5. | a parancsnok feljegyzést vezet a navigációs tevékenységekről és olyan eseményekről, amelyek fontosak a hajózás biztonsága szempontjából; |
| --- | --- |

5.

a parancsnok feljegyzést vezet a navigációs tevékenységekről és olyan eseményekről, amelyek fontosak a hajózás biztonsága szempontjából;

| 6. | a hajótesten lévő kapuknak vagy az ezekhez kapcsolódó hajótestlemezeknek a ro-ro személyhajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű biztonságát veszélyeztető sérüléseit vagy maradandó deformálódását, illetve az ilyen kapuk biztonsági funkcióinak hibás működését haladéktalanul jelentik mind a lobogó szerinti állam, mind pedig a kikötő szerinti állam hatóságainak, és a hibákat haladéktalanul, a hatóságok megítélése szerint kielégítő módon kijavítják; |
| --- | --- |

6.

a hajótesten lévő kapuknak vagy az ezekhez kapcsolódó hajótestlemezeknek a ro-ro személyhajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű biztonságát veszélyeztető sérüléseit vagy maradandó deformálódását, illetve az ilyen kapuk biztonsági funkcióinak hibás működését haladéktalanul jelentik mind a lobogó szerinti állam, mind pedig a kikötő szerinti állam hatóságainak, és a hibákat haladéktalanul, a hatóságok megítélése szerint kielégítő módon kijavítják;

| 7. | a ro-ro személyhajó, illetve a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű útjának megkezdése előtt rendelkezésre áll egy naprakész útiterv, és az útiterv elkészítésének során maradéktalanul figyelembe veszik az útitervek elkészítésére vonatkozó iránymutatásokról szóló, 1999. november 25-i A.893(21) IMO közgyűlési határozatban foglalt iránymutatásokat; |
| --- | --- |

7.

a ro-ro személyhajó, illetve a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű útjának megkezdése előtt rendelkezésre áll egy naprakész útiterv, és az útiterv elkészítésének során maradéktalanul figyelembe veszik az útitervek elkészítésére vonatkozó iránymutatásokról szóló, 1999. november 25-i A.893(21) IMO közgyűlési határozatban foglalt iránymutatásokat;

| 8. | az utasokat általános tájékoztatásban részesítik az idős korúak és mozgáskorlátozottak számára a fedélzeten rendelkezésre álló szolgáltatásokról és segítségnyújtásról, és a tájékoztatás a gyengén látók számára is megfelelő formában hozzáférhető. |
| --- | --- |

8.

az utasokat általános tájékoztatásban részesítik az idős korúak és mozgáskorlátozottak számára a fedélzeten rendelkezésre álló szolgáltatásokról és segítségnyújtásról, és a tájékoztatás a gyengén látók számára is megfelelő formában hozzáférhető.

---

II. MELLÉKLET

ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁSOK

(a 3. és 5. cikkben említettek szerint)

| 1. | Az ellenőrzések révén biztosítani kell, hogy a lobogó szerinti állam által vagy nevében előírt, különösen az építésre, a hajószerkezet felosztására és stabilitására, a gépekre és az elektromos berendezésekre, a rakományra és a stabilitásra, a tűzvédelemre, az utasok maximális létszámára, az életmentő felszerelésekre és a veszélyes áruk szállítására, valamint a rádiós távközlésre és a navigációra vonatkozó jogszabályi követelmények teljesüljenek. Az ellenőrzéseknek e célból ki kell terjedniük a következőkre:






  — | a vészhelyzeti generátor indítása, |
| --- | --- | --- |

1.

—

a vészhelyzeti generátor indítása,

| — | a vészvilágítás ellenőrzése, |
| --- | --- |

—

a vészvilágítás ellenőrzése,

| — | a rádióberendezések vészhelyzeti áramforrásának ellenőrzése, |
| --- | --- |

—

a rádióberendezések vészhelyzeti áramforrásának ellenőrzése,

| — | a hangosbeszélő-rendszer tesztelése, |
| --- | --- |

—

a hangosbeszélő-rendszer tesztelése,

| — | a tűzoltógyakorlat, beleértve annak demonstrálását, hogy a személyzet képes használni a tűzoltó felszereléseket, |
| --- | --- |

—

a tűzoltógyakorlat, beleértve annak demonstrálását, hogy a személyzet képes használni a tűzoltó felszereléseket,

| — | a vészhelyzeti tűzoltó szivattyú működése az üzemelő tűzoltó fővezetékre csatlakoztatott két tűzoltó tömlővel, |
| --- | --- |

—

a vészhelyzeti tűzoltó szivattyú működése az üzemelő tűzoltó fővezetékre csatlakoztatott két tűzoltó tömlővel,

| — | a kazánok, a fő- és segédgépek üzemanyag-ellátásához, továbbá a szellőztetőventilátorokhoz kapcsolódó távoli vészleállító vezérlők működésének tesztelése, |
| --- | --- |

—

a kazánok, a fő- és segédgépek üzemanyag-ellátásához, továbbá a szellőztetőventilátorokhoz kapcsolódó távoli vészleállító vezérlők működésének tesztelése,

| — | a tűzvédelmi csappantyú helyi és távoli vezérlőjének tesztelése, |
| --- | --- |

—

a tűzvédelmi csappantyú helyi és távoli vezérlőjének tesztelése,

| — | a tűzérzékelő- és -riasztó rendszerek tesztelése, |
| --- | --- |

—

a tűzérzékelő- és -riasztó rendszerek tesztelése,

| — | a tűzálló ajtók megfelelő záródásának tesztelése, |
| --- | --- |

—

a tűzálló ajtók megfelelő záródásának tesztelése,

| — | a fenékárok-szivattyúk működése, |
| --- | --- |

—

a fenékárok-szivattyúk működése,

| — | a vízzáró fedélzeti ajtók záródása; mind helyileg, mind távvezérléssel, |
| --- | --- |

—

a vízzáró fedélzeti ajtók záródása; mind helyileg, mind távvezérléssel,

| — | annak demonstrálása, hogy a személyzet rangidős tagjaival ismertették a kárelhárítási tervet, |
| --- | --- |

—

annak demonstrálása, hogy a személyzet rangidős tagjaival ismertették a kárelhárítási tervet,

| — | legalább egy mentőcsónak és egy készenléti mentőcsónak vízre eresztése, hajtó- és kormánygépük beindításával és tesztelésével, majd kiemelésük a vízből fedélzeti helyükre, |
| --- | --- |

—

legalább egy mentőcsónak és egy készenléti mentőcsónak vízre eresztése, hajtó- és kormánygépük beindításával és tesztelésével, majd kiemelésük a vízből fedélzeti helyükre,

| — | annak ellenőrzése, hogy minden mentőcsónak és készenléti mentőcsónak megfelelnek-e a leltárnak, |
| --- | --- |

—

annak ellenőrzése, hogy minden mentőcsónak és készenléti mentőcsónak megfelelnek-e a leltárnak,

| — | a hajó vagy vízi jármű kormánygépének és segédkormánygépének tesztelése. |
| --- | --- |

—

a hajó vagy vízi jármű kormánygépének és segédkormánygépének tesztelése.

| 2. | Az ellenőrzések során arra kell összpontosítani, hogy a személyzet tagjai mennyire ismerik és használják a biztonsági, a vészhelyzeti, a karbantartási, a munkavédelmi, az utasok biztonságára vonatkozó előírásokat, a parancsnoki hídra vonatkozó eljárásokat, valamint a szállítmánnyal és a járművekkel kapcsolatos előírásokat. Ellenőrizni kell, hogy a tengerészek megértik-e a parancsokat és utasításokat a hajónaplóban feltüntetett közös munkanyelven, és adott esetben tudnak-e e nyelven parancsot vagy utasítást adni, illetve jelenteni. Ellenőrizni kell az arra vonatkozó, dokumentumokkal alátámasztott bizonyítékot, hogy a személyzet tagjai idevágó képzésben vettek részt, különös tekintettel a következőkre:






  — | tömeg irányítására vonatkozó képzés, |
| --- | --- | --- |

2.

—

tömeg irányítására vonatkozó képzés,

| — | vészhelyzetben működő rendszerek megismerése, |
| --- | --- |

—

vészhelyzetben működő rendszerek megismerése,

| — | biztonsági képzés az utasterekben az utasoknak és különösen vészhelyzetben az idős és a fogyatékossággal élő személyeknek közvetlen biztonsági segítséget nyújtó személyzet számára, |
| --- | --- |

—

biztonsági képzés az utasterekben az utasoknak és különösen vészhelyzetben az idős és a fogyatékossággal élő személyeknek közvetlen biztonsági segítséget nyújtó személyzet számára,

| — | válságkezelési és arra vonatkozó képzés, hogy vészhelyzetben hogyan kell az emberekkel bánni. |
| --- | --- |

—

válságkezelési és arra vonatkozó képzés, hogy vészhelyzetben hogyan kell az emberekkel bánni.

Az ellenőrzésnek ki kell terjednie annak felmérésére is, hogy a szolgálati rend nem okoz-e túlzott fáradtságot, főleg az őrszolgálatot teljesítő személyzet körében.

| 3. | Az ezen irányelv hatálya alá tartozó hajók fedélzetén szolgálatot teljesítő személyzet tagjainak olyan képesítési bizonyítvánnyal kell rendelkezniük, amely megfelel a 2008/106/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/106/EK irányelve (2008. november 19.) a tengerészek képzésének minimumszintjéről (HL L 323., 2008.12.3., 33. o.).

---

III. MELLÉKLET

A MENETREND SZERINTI SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI SZOLGÁLTATÁS KÖZBENI ELLENŐRZÉSEK VÉGZÉSÉRE VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

(az 5. cikkben említettek szerint)

A menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás közbeni ellenőrzések végzésekor a következőket kel ellenőrizni:

| 1. | Az utasokra vonatkozó információk
  Az utasok száma nem haladja meg azt a létszámot, amelyre a ro-ro személyhajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet (a továbbiakban: hajó) hitelesítették, és az utasokra vonatkozó információk nyilvántartásának módja megfelel a 98/41/EK tanácsi irányelv (1) rendelkezéseinek. Az utasok összlétszámára vonatkozó információ hogyan jut el a parancsnokhoz, és adott esetben a partra szállás nélkül oda-vissza utazó utasokat hogyan számítják be a visszaút során az utasok összlétszámába? |
| --- | --- |

1.

Az utasokra vonatkozó információk

Az utasok száma nem haladja meg azt a létszámot, amelyre a ro-ro személyhajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet (a továbbiakban: hajó) hitelesítették, és az utasokra vonatkozó információk nyilvántartásának módja megfelel a 98/41/EK tanácsi irányelv (1) rendelkezéseinek. Az utasok összlétszámára vonatkozó információ hogyan jut el a parancsnokhoz, és adott esetben a partra szállás nélkül oda-vissza utazó utasokat hogyan számítják be a visszaút során az utasok összlétszámába?

| 2. | A rakományra és a stabilitásra vonatkozó információk
  Ellenőrizni kell a következőket: szükség esetén megbízható merülésmércék vannak-e felszerelve, és azokat használják-e? Intézkedéseket hoztak-e a hajó túlterhelésének elkerülésére, és annak biztosítására, hogy a megfelelő térfelosztási merülésvonal ne kerüljön víz alá? A rakomány és a stabilitás értékelését az előírásoknak megfelelően végzik-e? A tehergépjárműveket és egyéb rakományt lemérték-e, valahányszor arra szükség volt, és az adatokat a hajóra továbbították-e a terhelés és a stabilitás értékelése céljából? A kárelhárítási terv mindig rendelkezésre áll-e, és a hajó tisztjeit ellátták-e a kárelhárítási ismereteket tartalmazó kézikönyvekkel? |
| --- | --- |

2.

A rakományra és a stabilitásra vonatkozó információk

Ellenőrizni kell a következőket: szükség esetén megbízható merülésmércék vannak-e felszerelve, és azokat használják-e? Intézkedéseket hoztak-e a hajó túlterhelésének elkerülésére, és annak biztosítására, hogy a megfelelő térfelosztási merülésvonal ne kerüljön víz alá? A rakomány és a stabilitás értékelését az előírásoknak megfelelően végzik-e? A tehergépjárműveket és egyéb rakományt lemérték-e, valahányszor arra szükség volt, és az adatokat a hajóra továbbították-e a terhelés és a stabilitás értékelése céljából? A kárelhárítási terv mindig rendelkezésre áll-e, és a hajó tisztjeit ellátták-e a kárelhárítási ismereteket tartalmazó kézikönyvekkel?

| 3. | Hajózásra való alkalmasság
  Meg kell bizonyosodni a következőkről: követték az eljárást, amely során a kikötőhely elhagyása előtt megbizonyosodnak arról, hogy a hajó tengeri hajózásra alkalmas, ennek magában kell foglalnia egy olyan pozitív jelentéstételi eljárást, amely megállapítja, hogy a hajótest vízzáró és időjárásálló ajtajai zárva vannak. Arról, hogy a járműfedélzeti ajtók mind zárva vannak, mielőtt a hajó elhagyja a kikötőhelyet, vagy csak addig maradnak nyitva, amíg az orr-rakodónyílást be nem zárják, valamint amíg megteszik az orr, a tat és a hajó oldalán található ajtók zárásához szükséges műveleteket, továbbá hogy vannak jelzőfények, és a kamerás megfigyelőrendszer mutatja az ajtók állapotát a parancsnoki hídon. A jelzőfények működésében, különösen az ajtók kapcsolóinál tapasztalható minden fennakadást ki kell vizsgálni és jelenteni kell. |
| --- | --- |

3.

Hajózásra való alkalmasság

Meg kell bizonyosodni a következőkről: követték az eljárást, amely során a kikötőhely elhagyása előtt megbizonyosodnak arról, hogy a hajó tengeri hajózásra alkalmas, ennek magában kell foglalnia egy olyan pozitív jelentéstételi eljárást, amely megállapítja, hogy a hajótest vízzáró és időjárásálló ajtajai zárva vannak. Arról, hogy a járműfedélzeti ajtók mind zárva vannak, mielőtt a hajó elhagyja a kikötőhelyet, vagy csak addig maradnak nyitva, amíg az orr-rakodónyílást be nem zárják, valamint amíg megteszik az orr, a tat és a hajó oldalán található ajtók zárásához szükséges műveleteket, továbbá hogy vannak jelzőfények, és a kamerás megfigyelőrendszer mutatja az ajtók állapotát a parancsnoki hídon. A jelzőfények működésében, különösen az ajtók kapcsolóinál tapasztalható minden fennakadást ki kell vizsgálni és jelenteni kell.

| 4. | A biztonságra vonatkozó bejelentések
  A biztonságra vonatkozó szokásos bejelentések formái, továbbá a vészhelyzetre vonatkozó utasítások és eljárások ismertetése a megfelelő nyelv(ek)en történik. A biztonságra vonatkozó szokásos bejelentések az út megkezdésekor elhangzanak, és az utasok számára fenntartott helyeken – beleértve az utasok számára hozzáférhető nyílt fedélzeteket – jól hallhatóak. |
| --- | --- |

4.

A biztonságra vonatkozó bejelentések

A biztonságra vonatkozó szokásos bejelentések formái, továbbá a vészhelyzetre vonatkozó utasítások és eljárások ismertetése a megfelelő nyelv(ek)en történik. A biztonságra vonatkozó szokásos bejelentések az út megkezdésekor elhangzanak, és az utasok számára fenntartott helyeken – beleértve az utasok számára hozzáférhető nyílt fedélzeteket – jól hallhatóak.

| 5. | A hajónapló bejegyzései
  A napló vizsgálata annak biztosítása érdekében, hogy a feljegyzések szólnak a hajóorr, a tat ajtói és a többi vízzáró és időjárásbiztos ajtó zárásáról, a felosztott szekciók vízzáró ajtóinak próbájáról, a kormánygép vizsgálatáról stb.; hogy a hajónapló tartalmaz ezenfelül a merülésre, a szabadoldalra és a stabilitásra vonatkozó adatokat, továbbá a tengerészek munkavégzésének közös nyelvét. |
| --- | --- |

5.

A hajónapló bejegyzései

A napló vizsgálata annak biztosítása érdekében, hogy a feljegyzések szólnak a hajóorr, a tat ajtói és a többi vízzáró és időjárásbiztos ajtó zárásáról, a felosztott szekciók vízzáró ajtóinak próbájáról, a kormánygép vizsgálatáról stb.; hogy a hajónapló tartalmaz ezenfelül a merülésre, a szabadoldalra és a stabilitásra vonatkozó adatokat, továbbá a tengerészek munkavégzésének közös nyelvét.

| 6. | Veszélyes áruk
  Ellenőrizni kell, hogy a veszélyes vagy szennyező árukból álló rakományokat a vonatkozó előírások szerint szállítják-e, különös tekintettel arra, hogy a veszélyes vagy szennyező árukra vonatkozó nyilatkozatot kíséri-e olyan fuvarlevél vagy rakodási terv, amely feltünteti a rakomány elhelyezését a fedélzeten, illetve hogy az adott szállítmány szállítása engedélyezett-e személyszállító hajókon, és hogy a veszélyes vagy szennyező áruk megfelelően el vannak-e látva jelzéssel, címkével, szabályszerűen vannak-e elrendezve, rögzítve és elkülönítve.
  Meg kell bizonyosodni a következőkről: a veszélyes és szennyező árukat szállító járművek megfelelő jelzéssel vannak ellátva és előírásszerűen vannak rögzítve. Veszélyes és szennyező áruk szállításakor a parton rendelkezésreáll a megfelelő fuvarlevél vagy rakodási terv. A parancsnok tisztában van a 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) szerinti, értesítésre vonatkozó kötelezettségekkel, és a veszélyes árukat vagy tengeri szennyező anyagokat érintő esemény esetében követendő vészhelyzeti eljárásokra és az elsősegélynyújtásra vonatkozó utasításokkal. A járműfedélzeteket szellőztető berendezéseket folyamatosan üzemeltetik, illetve azok magasabb fokozaton járnak, amikor a járművek motorjai működnek. A parancsnoki hídon kijelző mutatja, hogy a járműfedélzet szellőztetése működik. |
| --- | --- |

6.

Veszélyes áruk

Ellenőrizni kell, hogy a veszélyes vagy szennyező árukból álló rakományokat a vonatkozó előírások szerint szállítják-e, különös tekintettel arra, hogy a veszélyes vagy szennyező árukra vonatkozó nyilatkozatot kíséri-e olyan fuvarlevél vagy rakodási terv, amely feltünteti a rakomány elhelyezését a fedélzeten, illetve hogy az adott szállítmány szállítása engedélyezett-e személyszállító hajókon, és hogy a veszélyes vagy szennyező áruk megfelelően el vannak-e látva jelzéssel, címkével, szabályszerűen vannak-e elrendezve, rögzítve és elkülönítve.

Meg kell bizonyosodni a következőkről: a veszélyes és szennyező árukat szállító járművek megfelelő jelzéssel vannak ellátva és előírásszerűen vannak rögzítve. Veszélyes és szennyező áruk szállításakor a parton rendelkezésreáll a megfelelő fuvarlevél vagy rakodási terv. A parancsnok tisztában van a 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) szerinti, értesítésre vonatkozó kötelezettségekkel, és a veszélyes árukat vagy tengeri szennyező anyagokat érintő esemény esetében követendő vészhelyzeti eljárásokra és az elsősegélynyújtásra vonatkozó utasításokkal. A járműfedélzeteket szellőztető berendezéseket folyamatosan üzemeltetik, illetve azok magasabb fokozaton járnak, amikor a járművek motorjai működnek. A parancsnoki hídon kijelző mutatja, hogy a járműfedélzet szellőztetése működik.

| 7. | Teherszállító járművek rögzítése
  A teherszállító járművek rögzítése – például csoportos vagy egyedi kikötések – módjának vizsgálata. Kellő mennyiségű rögzítési pont áll-e rendelkezésre. A teherszállító járművek rögzítéséhez szükséges lépések arra az esetre, ha az időjárás kedvezőtlenre fordul, vagy ez várható. Lehetőség szerint a buszok és a motorkerékpárok rögzítésének módja. A hajó rendelkezik-e szállítmányrögzítési kézikönyvvel. |
| --- | --- |

7.

Teherszállító járművek rögzítése

A teherszállító járművek rögzítése – például csoportos vagy egyedi kikötések – módjának vizsgálata. Kellő mennyiségű rögzítési pont áll-e rendelkezésre. A teherszállító járművek rögzítéséhez szükséges lépések arra az esetre, ha az időjárás kedvezőtlenre fordul, vagy ez várható. Lehetőség szerint a buszok és a motorkerékpárok rögzítésének módja. A hajó rendelkezik-e szállítmányrögzítési kézikönyvvel.

| 8. | Járműfedélzetek
  Ellenőrizni kell, hogy a speciális rakományokat és ro-ro raktereket folyamatosan őrzik-e vagy kamerafigyelő rendszerrel figyelik-e abból a célból, hogy rossz időjárás esetén észleljék a járművek elmozdulását, valamint illetéktelen személyek belépését a raktérbe. A tűzbiztos ajtókat és bejáratokat zárva tartják-e, és helyeztek-e el jelzéseket az utasok távoltartására a járműfedélzettől, amíg a hajó a tengeren van. |
| --- | --- |

8.

Járműfedélzetek

Ellenőrizni kell, hogy a speciális rakományokat és ro-ro raktereket folyamatosan őrzik-e vagy kamerafigyelő rendszerrel figyelik-e abból a célból, hogy rossz időjárás esetén észleljék a járművek elmozdulását, valamint illetéktelen személyek belépését a raktérbe. A tűzbiztos ajtókat és bejáratokat zárva tartják-e, és helyeztek-e el jelzéseket az utasok távoltartására a járműfedélzettől, amíg a hajó a tengeren van.

| 9. | Vízzáró ajtók zárása
  Ellenőrizni kell, hogy a hajó üzemeltetési utasításaiban megállapított, a térfelosztási vízzáró ajtókra vonatkozó előírásokat betartják-e, és végrehajtják-e az előírt gyakorlatokat. Meg kell bizonyosodni a következőkről: a vízzáró ajtók parancsnoki hídi ellenőrző rendszerét lehetőség szerint „helyben” ellenőrzik. Korlátozott látási viszonyok esetén és veszélyes helyzetekben az ajtókat zárva tartják. A személyzet tagjaival kellőképpen ismertették az ajtók helyes kezelését, és a személyzet tagjai tisztában vannak a helytelen használat veszélyeivel. |
| --- | --- |

9.

Vízzáró ajtók zárása

Ellenőrizni kell, hogy a hajó üzemeltetési utasításaiban megállapított, a térfelosztási vízzáró ajtókra vonatkozó előírásokat betartják-e, és végrehajtják-e az előírt gyakorlatokat. Meg kell bizonyosodni a következőkről: a vízzáró ajtók parancsnoki hídi ellenőrző rendszerét lehetőség szerint „helyben” ellenőrzik. Korlátozott látási viszonyok esetén és veszélyes helyzetekben az ajtókat zárva tartják. A személyzet tagjaival kellőképpen ismertették az ajtók helyes kezelését, és a személyzet tagjai tisztában vannak a helytelen használat veszélyeivel.

| 10. | Tűzoltóőrjárat
  Meg kell győződni arról, hogy hatékony tűzoltóőrjáratot tartanak fenn a tűz gyors észlelése érdekében. Ennek ki kell terjednie a speciális besorolású helyiségekre, ahol nincs felszerelve rögzített tűzjelző és -riasztó berendezés. Az említett helyiségek a 8. pontban leírtak szerint ellenőrizhetők. |
| --- | --- |

10.

Tűzoltóőrjárat

Meg kell győződni arról, hogy hatékony tűzoltóőrjáratot tartanak fenn a tűz gyors észlelése érdekében. Ennek ki kell terjednie a speciális besorolású helyiségekre, ahol nincs felszerelve rögzített tűzjelző és -riasztó berendezés. Az említett helyiségek a 8. pontban leírtak szerint ellenőrizhetők.

| 11. | Kommunikáció vészhelyzet esetén
  Meg kell bizonyosodni arról, hogy a személyzeti jegyzékkel összhangban megfelelő létszámú személyzet áll rendelkezésre vészhelyzet esetén az utasok segítésére, és a személyzet e tagjai könnyen azonosíthatók, és képesek kommunikálni az utasokkal vészhelyzet esetén, figyelembe véve a következő tényezők megfelelő kombinációját:






  a) | azon nyelv vagy nyelvek, amelyet vagy amelyeket az adott útvonalon szállított utasok többsége megért; |
| --- | --- | --- |

11.

Kommunikáció vészhelyzet esetén

Meg kell bizonyosodni arról, hogy a személyzeti jegyzékkel összhangban megfelelő létszámú személyzet áll rendelkezésre vészhelyzet esetén az utasok segítésére, és a személyzet e tagjai könnyen azonosíthatók, és képesek kommunikálni az utasokkal vészhelyzet esetén, figyelembe véve a következő tényezők megfelelő kombinációját:

a)

azon nyelv vagy nyelvek, amelyet vagy amelyeket az adott útvonalon szállított utasok többsége megért;

| b) | annak valószínűsége, hogy az alapvető utasításokhoz szükséges elemi angol szókincs használatának képessége elegendő a segítségre szoruló utassal való kommunikációhoz, ha az utas és a hajószemélyzet tagja nem beszél közös nyelvet; |
| --- | --- |

b)

annak valószínűsége, hogy az alapvető utasításokhoz szükséges elemi angol szókincs használatának képessége elegendő a segítségre szoruló utassal való kommunikációhoz, ha az utas és a hajószemélyzet tagja nem beszél közös nyelvet;

| c) | annak lehetősége, hogy vészhelyzetben, amikor szóbeli kommunikációra nincs lehetőség, más módon kommunikáljanak (például szemléltetéssel, kézjelekkel, vagy annak a helynek a megmutatásával, ahol az utasítások fellelhetők, továbbá a gyülekezőhelyek, az életmentő eszközök vagy a menekülési útvonalak megmutatásával); |
| --- | --- |

c)

annak lehetősége, hogy vészhelyzetben, amikor szóbeli kommunikációra nincs lehetőség, más módon kommunikáljanak (például szemléltetéssel, kézjelekkel, vagy annak a helynek a megmutatásával, ahol az utasítások fellelhetők, továbbá a gyülekezőhelyek, az életmentő eszközök vagy a menekülési útvonalak megmutatásával);

| d) | történt-e tájékoztatás az utasok anyanyelvén vagy -nyelvein a biztonsági utasításokról; |
| --- | --- |

d)

történt-e tájékoztatás az utasok anyanyelvén vagy -nyelvein a biztonsági utasításokról;

| e) | azok a nyelvek, amelyeken vészhelyzet vagy gyakorlat esetén fontos bejelentéseket lehet tenni az utasok tájékoztatására, illetve az utasokat segítő hajószemélyzet tagjainak támogatására. |
| --- | --- |

e)

azok a nyelvek, amelyeken vészhelyzet vagy gyakorlat esetén fontos bejelentéseket lehet tenni az utasok tájékoztatására, illetve az utasokat segítő hajószemélyzet tagjainak támogatására.

| 12. | A közös munkanyelv a személyzet tagjai között
  Ellenőrizni kell, hogy megállapítottak-e egy munkanyelvet annak érdekében, hogy a személyzet hatékonyan tudjon fellépni biztonsági kérdésekben, továbbá azt, hogy ezt a munkanyelvet bejegyezték-e a hajónaplóba. |
| --- | --- |

12.

A közös munkanyelv a személyzet tagjai között

Ellenőrizni kell, hogy megállapítottak-e egy munkanyelvet annak érdekében, hogy a személyzet hatékonyan tudjon fellépni biztonsági kérdésekben, továbbá azt, hogy ezt a munkanyelvet bejegyezték-e a hajónaplóba.

| 13. | Biztonsági berendezések
  Ellenőrizni kell a következőket: karbantartják-e az életmentő és tűzoltó berendezéseket, beleértve a tűzbiztos ajtókat és a strukturális tűzvédelem más, könnyen ellenőrizhető elemeit? A tűzvédelmi tervek állandóan ki vannak-e függesztve, vagy ezzel egyenértékű információkat tartalmazó kiadványokról gondoskodnak-e a hajó tisztjeinek tájékoztatása céljára? Megfelelő-e az életmentő mellények elhelyezése, és könnyen azonosítható-e a gyermekek számára készült életmentő mellények helye? A járművek rakományai nem akadályozzák-e a járműfedélzeten található tűzjelző berendezések, vészelzárók, viharszelep-vezérlők stb. működését? |
| --- | --- |

13.

Biztonsági berendezések

Ellenőrizni kell a következőket: karbantartják-e az életmentő és tűzoltó berendezéseket, beleértve a tűzbiztos ajtókat és a strukturális tűzvédelem más, könnyen ellenőrizhető elemeit? A tűzvédelmi tervek állandóan ki vannak-e függesztve, vagy ezzel egyenértékű információkat tartalmazó kiadványokról gondoskodnak-e a hajó tisztjeinek tájékoztatása céljára? Megfelelő-e az életmentő mellények elhelyezése, és könnyen azonosítható-e a gyermekek számára készült életmentő mellények helye? A járművek rakományai nem akadályozzák-e a járműfedélzeten található tűzjelző berendezések, vészelzárók, viharszelep-vezérlők stb. működését?

| 14. | Navigációs és rádióberendezések
  Ellenőrizni kell, hogy a navigációs és rádió-hírközlési berendezések, beleértve a vészhelyzeti helyzetjelző rádióbójákat (EPIRB), működőképesek-e. |
| --- | --- |

14.

Navigációs és rádióberendezések

Ellenőrizni kell, hogy a navigációs és rádió-hírközlési berendezések, beleértve a vészhelyzeti helyzetjelző rádióbójákat (EPIRB), működőképesek-e.

| 15. | Helyettesítő vészvilágítás
  Ellenőrizni kell, hogy a helyettesítő vészvilágítás – ha az az előírások szerint szükséges – fel van-e szerelve, és vezetnek-e feljegyzést a meghibásodásokról. |
| --- | --- |

15.

Helyettesítő vészvilágítás

Ellenőrizni kell, hogy a helyettesítő vészvilágítás – ha az az előírások szerint szükséges – fel van-e szerelve, és vezetnek-e feljegyzést a meghibásodásokról.

| 16. | Menekülési útvonalak
  Ellenőrizni kell a következőket: a menekülési útvonalak az alkalmazandó előírások szerint jelezve vannak-e, és meg vannak-e világítva mind a fő-, mind a vészhelyzeti áramforrásokból? Hogy intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy a járművek a menekülési útvonalakat ne zárják el, ha a menekülési útvonalak keresztülhaladnak a járműfedélzeteken, vagy érintik azokat. Szabadon hagyták-e a vészkijáratokat (főként a vámmentes boltok vészkijáratát, amelyet a tapasztalatok alapján gyakran telezsúfolnak áruval)? |
| --- | --- |

16.

Menekülési útvonalak

Ellenőrizni kell a következőket: a menekülési útvonalak az alkalmazandó előírások szerint jelezve vannak-e, és meg vannak-e világítva mind a fő-, mind a vészhelyzeti áramforrásokból? Hogy intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy a járművek a menekülési útvonalakat ne zárják el, ha a menekülési útvonalak keresztülhaladnak a járműfedélzeteken, vagy érintik azokat. Szabadon hagyták-e a vészkijáratokat (főként a vámmentes boltok vészkijáratát, amelyet a tapasztalatok alapján gyakran telezsúfolnak áruval)?

| 17. | A géptér tisztasága
  Ellenőrizni kell, hogy a gépteret a karbantartási eljárásokkal összhangban tisztán tartják-e. |
| --- | --- |

17.

A géptér tisztasága

Ellenőrizni kell, hogy a gépteret a karbantartási eljárásokkal összhangban tisztán tartják-e.

| 18. | A hulladék eltávolítása
  Ellenőrizni kell, hogy a hulladék kezelésére és eltávolítására alkalmazott intézkedések kielégítőek-e. |
| --- | --- |

18.

A hulladék eltávolítása

Ellenőrizni kell, hogy a hulladék kezelésére és eltávolítására alkalmazott intézkedések kielégítőek-e.

| 19. | Tervszerű karbantartás
  Minden társaságnak állandó szabályzattal – ezen belül tervszerű karbantartási rendszerrel – kell rendelkeznie minden biztonsági vonatkozású területre kiterjedően, beleértve az orr- és tatrészi kapukat és oldalsó nyílászárókat, az ezekre vonatkozó zárási műveleteket, továbbá a géptér karbantartását és a biztonsági felszereléseket. Minden terület vonatkozásában rendelkezésre kell állnia egy, a rendszeres vizsgálatra vonatkozó tervnek a biztonság lehető legmagasabb szintjének biztosítása érdekében. Eljárásokat kell megállapítani a hibák feljegyzésére, és annak igazolására, hogy azokat szabályszerűen kijavították azért, hogy ezáltal a parancsnoknak és a parton a társaság vezetésében kijelölt személynek tudomása legyen a hibákról, és meghatározott időn belül értesüljön arról, hogy azokat mikor javították ki. A belső és külső orrkapu zárására vonatkozó időszakos ellenőrzéseknek ki kell terjedniük a jelzőműszerekre, megfigyelőberendezésekre, és minden fedélzeti vízlefolyó nyílásra az orr-rakodónyílás és a belső kapu közötti térben, továbbá különösképpen a zárómechanizmusokra és az azokhoz kapcsolódó hidraulikus rendszerekre. |
| --- | --- |

19.

Tervszerű karbantartás

Minden társaságnak állandó szabályzattal – ezen belül tervszerű karbantartási rendszerrel – kell rendelkeznie minden biztonsági vonatkozású területre kiterjedően, beleértve az orr- és tatrészi kapukat és oldalsó nyílászárókat, az ezekre vonatkozó zárási műveleteket, továbbá a géptér karbantartását és a biztonsági felszereléseket. Minden terület vonatkozásában rendelkezésre kell állnia egy, a rendszeres vizsgálatra vonatkozó tervnek a biztonság lehető legmagasabb szintjének biztosítása érdekében. Eljárásokat kell megállapítani a hibák feljegyzésére, és annak igazolására, hogy azokat szabályszerűen kijavították azért, hogy ezáltal a parancsnoknak és a parton a társaság vezetésében kijelölt személynek tudomása legyen a hibákról, és meghatározott időn belül értesüljön arról, hogy azokat mikor javították ki. A belső és külső orrkapu zárására vonatkozó időszakos ellenőrzéseknek ki kell terjedniük a jelzőműszerekre, megfigyelőberendezésekre, és minden fedélzeti vízlefolyó nyílásra az orr-rakodónyílás és a belső kapu közötti térben, továbbá különösképpen a zárómechanizmusokra és az azokhoz kapcsolódó hidraulikus rendszerekre.

| 20. | Utazás
  Az utazás során ellenőrizni kell, hogy az utasok létszáma nem haladja-e meg a maximális utaslétszámot, beleértve az ülőhelyek hozzáférhetőségét, valamint a közlekedési útvonalak, a lépcsők és a vészkijáratok csomagok és ülőhelyet nem találó utasok általi elzárását. Ellenőrizni kell azt is, hogy az utasok elhagyják-e a járműfedélzetet, mielőtt a hajó útnak indul, és hogy közvetlenül a kikötést megelőző időpontig nem mehetnek oda vissza. |
| --- | --- |

20.

Utazás

Az utazás során ellenőrizni kell, hogy az utasok létszáma nem haladja-e meg a maximális utaslétszámot, beleértve az ülőhelyek hozzáférhetőségét, valamint a közlekedési útvonalak, a lépcsők és a vészkijáratok csomagok és ülőhelyet nem találó utasok általi elzárását. Ellenőrizni kell azt is, hogy az utasok elhagyják-e a járműfedélzetet, mielőtt a hajó útnak indul, és hogy közvetlenül a kikötést megelőző időpontig nem mehetnek oda vissza.

---

(1)  A Tanács 98/41/EK irányelve (1998. június 18.) a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról (HL L 188., 1998.7.2., 35. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/59/EK irányelve (2002. június 27.) a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról és a 93/75/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 208., 2002.8.5., 10. o.).

---

IV. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| Az 1999/35/EK irányelv | Ezen irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | — |
| 2. cikk, a), b), d), e), f), g), h), j), m), n), o), r) pont | 2. cikk, 1., 2., 3., 4., 6., 7., 8., 9., 10., 11. és 12. pont |
| 2. cikk, c), i), k), l), n), p), q), s) pont | — |
| 3. cikk | 1. cikk |
| 4. cikk | — |
| 5. cikk, 1. pont, a) alpont | 3. cikk |
| 5. cikk, 1. pont, b) alpont, 2. pont | — |
| 6. cikk | 3. cikk |
| 7. cikk | 4. cikk |
| 8. cikk, (1) bekezdés | 5. cikk, (1) bekezdés |
| 8. cikk, (2) bekezdés | 5. cikk, (3) bekezdés |
| 8. cikk, (3) bekezdés | 9. cikk, (1) bekezdés |
| 9. cikk | 6. cikk |
| 10. cikk, (1) bekezdés, a), b) és c) pont | 7. cikk |
| 10. cikk, (1) bekezdés, d) pont | — |
| 10. cikk, (2) bekezdés | 7. cikk |
| 10. cikk, (3) bekezdés | 8. cikk |
| 10. cikk, (4) bekezdés | — |
| 11. cikk, (1), (2), (3), (4), (5), (7), (8) bekezdés | — |
| 11. cikk, (6) bekezdés | 6. cikk, (1) bekezdés |
| 13. cikk, (1), (2), (4), (5) bekezdés | — |
| 13. cikk, (3) bekezdés | 6. cikk, (2) bekezdés és 10. cikk |
| 14. cikk | — |
| 15. cikk | — |
| 16. cikk | — |
| 17. cikk | 12. cikk |
| 18. cikk | 11. cikk |
| 19. cikk | 17. cikk |
| 20. cikk | 16. cikk |
| 21. cikk | 18. cikk |
| 22. cikk | 19. cikk |
| I. melléklet | I. melléklet |

Az 1999/35/EK irányelv

Ezen irányelv

1. cikk

—

2. cikk, a), b), d), e), f), g), h), j), m), n), o), r) pont

2. cikk, 1., 2., 3., 4., 6., 7., 8., 9., 10., 11. és 12. pont

2. cikk, c), i), k), l), n), p), q), s) pont

—

3. cikk

1. cikk

4. cikk

—

5. cikk, 1. pont, a) alpont

3. cikk

5. cikk, 1. pont, b) alpont, 2. pont

—

6. cikk

3. cikk

7. cikk

4. cikk

8. cikk, (1) bekezdés

5. cikk, (1) bekezdés

8. cikk, (2) bekezdés

5. cikk, (3) bekezdés

8. cikk, (3) bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés

9. cikk

6. cikk

10. cikk, (1) bekezdés, a), b) és c) pont

7. cikk

10. cikk, (1) bekezdés, d) pont

—

10. cikk, (2) bekezdés

7. cikk

10. cikk, (3) bekezdés

8. cikk

10. cikk, (4) bekezdés

—

11. cikk, (1), (2), (3), (4), (5), (7), (8) bekezdés

—

11. cikk, (6) bekezdés

6. cikk, (1) bekezdés

13. cikk, (1), (2), (4), (5) bekezdés

—

13. cikk, (3) bekezdés

6. cikk, (2) bekezdés és 10. cikk

14. cikk

—

15. cikk

—

16. cikk

—

17. cikk

12. cikk

18. cikk

11. cikk

19. cikk

17. cikk

20. cikk

16. cikk

21. cikk

18. cikk

22. cikk

19. cikk

I. melléklet

I. melléklet

---

Helyesbítések

| 2017.11.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.11.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/78

---

Helyesbítés a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2013. január 15-i 98/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 39., 2013. február 9.
  )

| 1. | A 10. oldalon, az I. mellékletben szereplő táblázatban az 1. lábjegyzetben: |
| --- | --- |

1.

A 10. oldalon, az I. mellékletben szereplő táblázatban az 1. lábjegyzetben:

a következő szövegrész:

| „(1) | A Bizottság 948/2009/EK rendelete (HL L 287., 2009.10.31., 1. o.).”, |
| --- | --- |

„(1)

helyesen:

| „(1) | A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256, 1987.9.7., 1. o.).”. |
| --- | --- |

„(1)

| 2. | A 11. oldalon, a II. mellékletben szereplő táblázatban az 1. lábjegyzetben: |
| --- | --- |

2.

A 11. oldalon, a II. mellékletben szereplő táblázatban az 1. lábjegyzetben:

a következő szövegrész:

| „(1) | A 948/2009/EK rendelet.”, |
| --- | --- |

„(1)

helyesen:

| „(1) | A 2658/87/EGK rendelet.”. |
| --- | --- |

„(1)

---