# Eiropas Savienības L 337/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 337 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 19. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 337

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 19. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2017/2360 (2017. gada 11. decembris), ar ko 2018. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/2361 (2017. gada 14. septembris) par Vienotās noregulējuma valdes administratīvo izdevumu segšanai paredzēto iemaksu galīgo sistēmu | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2362 (2017. gada 5. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Lenticchia di Altamura (AĢIN)) | 15 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2363 (2017. gada 6. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Μελεκούνι (Melekouni) (AĢIN)) | 16 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/2364 (2017. gada 18. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES groza attiecībā uz piemērošanas robežvērtībām līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/2365 (2017. gada 18. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES groza attiecībā uz piemērošanas robežvērtībām līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/2366 (2017. gada 18. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/23/ES groza attiecībā uz piemērošanas robežvērtībām līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/2367 (2017. gada 18. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/81/EK groza attiecībā uz piemērošanas robežvērtībām līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2368 (2017. gada 18. decembris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/325, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam | 24 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2369 (2017. gada 18. decembris), ar kuru Īstenošanas regulu (ES) Nr. 743/2013, ar ko ievieš aizsardzības pasākumus lietošanai pārtikā paredzētu gliemeņu importam no Turcijas, groza attiecībā uz tās piemērošanas periodu (
  1
  ) | 26 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2370 (2017. gada 18. decembris), ar ko atbalsta Hāgas rīcības kodeksu un ballistisko raķešu neizplatīšanu, īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai | 28 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2371 (2017. gada 18. decembris), ar ko groza Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) | 34 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2017/2372 (2017. gada 16. jūnijs) par valsts atbalstu SA.31250 – 2011/C (ex 2011/N), ko Bulgārija plāno īstenot par labu BDZ Holding EAD SA, BDZ Passenger EOOD un BDZ Cargo EOOD, un citiem pasākumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 4051)

   (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2373 (2017. gada 14. decembris), ar ko hidroksitirozolu atļauj laist tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97
  (izziņots ar dokumenta nosaukumu C(2017) 8423) | 56 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2374 (2017. gada 15. decembris), ar ko attiecībā uz trešo valstu izcelsmes noteiktu augļu un to hibrīdu pārvietošanu, glabāšanu un pārstrādi nosaka nosacījumus, kuri nepieļautu noteiktu kaitīgu organismu ievešanu Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8395) | 60 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2375 (2017. gada 15. decembris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atļauj laist tirgū N-acetil-D-neiramīnskābi
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8431) | 63 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2376 (2017. gada 15. decembris), ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/348 groza attiecībā uz pārskatīto mērķu konsekvenci galvenajā darbības jomā izmaksu efektivitāte, kas iekļauti valsts vai funkcionālajos gaisa telpas bloku plānos, ko iesniedza Malta, Bulgārija un Polija
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8433)

   (
  1
  ) | 68 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2377 (2017. gada 15. decembris) par katras dalībvalsts 2015. gada siltumnīcefekta gāzu emisijām, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8476) | 80 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2378 (2017. gada 15. decembris) par 2017. gada tarifikācijas zonu vienības likmju atbilstību Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 17. pantam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8501) | 83 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2379 (2017. gada 18. decembris) par tāda Kanādas ziņojuma atzīšanu, kurā iekļautas tipiskās siltumnīcefekta gāzu emisijas no lauksaimniecības izejvielu audzēšanas, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/28/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8801) | 86 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2017/2360 (2017. gada 11. decembris), ar ko 2018. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/2361 (2017. gada 14. septembris) par Vienotās noregulējuma valdes administratīvo izdevumu segšanai paredzēto iemaksu galīgo sistēmu

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2362 (2017. gada 5. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Lenticchia di Altamura (AĢIN))

Lenticchia di Altamura

15

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2363 (2017. gada 6. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Μελεκούνι (Melekouni) (AĢIN))

16

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/2364 (2017. gada 18. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES groza attiecībā uz piemērošanas robežvērtībām līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās (
  1
  )

1

17

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/2365 (2017. gada 18. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES groza attiecībā uz piemērošanas robežvērtībām līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās (
  1
  )

1

19

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/2366 (2017. gada 18. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/23/ES groza attiecībā uz piemērošanas robežvērtībām līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās (
  1
  )

1

21

*

Komisijas Regula (ES) 2017/2367 (2017. gada 18. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/81/EK groza attiecībā uz piemērošanas robežvērtībām līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās (
  1
  )

1

22

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2368 (2017. gada 18. decembris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/325, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam

24

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2369 (2017. gada 18. decembris), ar kuru Īstenošanas regulu (ES) Nr. 743/2013, ar ko ievieš aizsardzības pasākumus lietošanai pārtikā paredzētu gliemeņu importam no Turcijas, groza attiecībā uz tās piemērošanas periodu (
  1
  )

1

26

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2370 (2017. gada 18. decembris), ar ko atbalsta Hāgas rīcības kodeksu un ballistisko raķešu neizplatīšanu, īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

28

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2371 (2017. gada 18. decembris), ar ko groza Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine)

EUAM Ukraine

34

*

Komisijas Lēmums (ES) 2017/2372 (2017. gada 16. jūnijs) par valsts atbalstu SA.31250 – 2011/C (ex 2011/N), ko Bulgārija plāno īstenot par labu BDZ Holding EAD SA, BDZ Passenger EOOD un BDZ Cargo EOOD, un citiem pasākumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 4051)

   (
  1
  )

BDZ Holding EAD SA

BDZ Passenger EOOD

BDZ Cargo EOOD

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 4051)

1

35

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2373 (2017. gada 14. decembris), ar ko hidroksitirozolu atļauj laist tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97
  (izziņots ar dokumenta nosaukumu C(2017) 8423)

(izziņots ar dokumenta nosaukumu C(2017) 8423)

56

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2374 (2017. gada 15. decembris), ar ko attiecībā uz trešo valstu izcelsmes noteiktu augļu un to hibrīdu pārvietošanu, glabāšanu un pārstrādi nosaka nosacījumus, kuri nepieļautu noteiktu kaitīgu organismu ievešanu Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8395)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8395)

60

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2375 (2017. gada 15. decembris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atļauj laist tirgū N-acetil-D-neiramīnskābi
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8431)

N

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8431)

63

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2376 (2017. gada 15. decembris), ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/348 groza attiecībā uz pārskatīto mērķu konsekvenci galvenajā darbības jomā izmaksu efektivitāte, kas iekļauti valsts vai funkcionālajos gaisa telpas bloku plānos, ko iesniedza Malta, Bulgārija un Polija
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8433)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8433)

1

68

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2377 (2017. gada 15. decembris) par katras dalībvalsts 2015. gada siltumnīcefekta gāzu emisijām, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8476)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8476)

80

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2378 (2017. gada 15. decembris) par 2017. gada tarifikācijas zonu vienības likmju atbilstību Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 17. pantam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8501)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8501)

83

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2379 (2017. gada 18. decembris) par tāda Kanādas ziņojuma atzīšanu, kurā iekļautas tipiskās siltumnīcefekta gāzu emisijas no lauksaimniecības izejvielu audzēšanas, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/28/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8801)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8801)

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/1

---

PADOMES REGULA (ES) 2017/2360

(2017. gada 11. decembris),

ar ko 2018. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka saglabāšanas pasākumi ir jāpieņem, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka saglabāšanas pasākumi ir jāpieņem, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).

| (3) | Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām Melnajā jūrā, tostarp attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 1. un 4. punktu zvejas iespējas ir jāiedala dalībvalstīm tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti, un saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, kas noteikti minētās regulas 2. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(3)

Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām Melnajā jūrā, tostarp attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 1. un 4. punktu zvejas iespējas ir jāiedala dalībvalstīm tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti, un saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, kas noteikti minētās regulas 2. panta 2. punktā.

| (4) | Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) 41. gadskārtējā sanāksmē 2017. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/40/2017/4 par daudzgadu pārvaldības plānu akmeņplekstes zvejniecībām 29. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā (Melnajā jūrā). Ieteikumā noteikta akmeņplekstes kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) diviem gadiem (2018–2019) un kvotu pagaidu sadalījums. Minētais pasākums būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(4)

Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) 41. gadskārtējā sanāksmē 2017. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/40/2017/4 par daudzgadu pārvaldības plānu akmeņplekstes zvejniecībām 29. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā (Melnajā jūrā). Ieteikumā noteikta akmeņplekstes kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) diviem gadiem (2018–2019) un kvotu pagaidu sadalījums. Minētais pasākums būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos.

| (5) | Zvejas iespējas būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(5)

Zvejas iespējas būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām.

| (6) | Kā norādīts pieejamajā ZZTEK zinātniskajā ieteikumā, lai nodrošinātu brētliņas krājuma ilgtspēju Melnajā jūrā, ir jāsaglabā pašreizējais zvejas izraisītas zivju mirstības līmenis. |
| --- | --- |

(6)

Kā norādīts pieejamajā ZZTEK zinātniskajā ieteikumā, lai nodrošinātu brētliņas krājuma ilgtspēju Melnajā jūrā, ir jāsaglabā pašreizējais zvejas izraisītas zivju mirstības līmenis.

| (7) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā minēto izkraušanas pienākumu brētliņas zvejniecībām piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Minētajā pantā minēto izkraušanas pienākumu akmeņplekstes zvejniecībām piemēro no 2017. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā minēto izkraušanas pienākumu brētliņas zvejniecībām piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Minētajā pantā minēto izkraušanas pienākumu akmeņplekstes zvejniecībām piemēro no 2017. gada 1. janvāra.

| (8) | Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozvejas reģistrēšanu un zvejas iespēju pilnīgas izmantošanas datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm ir jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. |
| --- | --- |

(8)

Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozvejas reģistrēšanu un zvejas iespēju pilnīgas izmantošanas datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm ir jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.

| (9) | Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 (3) 2. pantu ir jānorāda krājumi, kuriem piemēro dažādos tajā minētos pasākumus. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 (3) 2. pantu ir jānorāda krājumi, kuriem piemēro dažādos tajā minētos pasākumus.

| (10) | Attiecībā uz akmeņplekstes krājumiem būtu jāveic papildu korektīvie pasākumi. Paturot spēkā patlaban piemērojamo divus mēnešus ilgo zvejas aizlieguma periodu (no 15. aprīļa līdz 15. jūnijam), minētie krājumi arī turpmāk tiks aizsargāti akmeņplekstes nārsta sezonā. Zvejas piepūles pārvaldība un zvejas dienu ierobežošana līdz 180 dienām gadā pozitīvi ietekmēs akmeņplekstes krājumu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz akmeņplekstes krājumiem būtu jāveic papildu korektīvie pasākumi. Paturot spēkā patlaban piemērojamo divus mēnešus ilgo zvejas aizlieguma periodu (no 15. aprīļa līdz 15. jūnijam), minētie krājumi arī turpmāk tiks aizsargāti akmeņplekstes nārsta sezonā. Zvejas piepūles pārvaldība un zvejas dienu ierobežošana līdz 180 dienām gadā pozitīvi ietekmēs akmeņplekstes krājumu saglabāšanu.

| (11) | Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus. |
| --- | --- |

(11)

Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus.

| (12) | Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas iespējas, ir svarīgi attiecīgajās zvejniecībās Melnajā jūrā atļaut zveju no 2018. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(12)

Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas iespējas, ir svarīgi attiecīgajās zvejniecībās Melnajā jūrā atļaut zveju no 2018. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu Savienības zvejas kuģiem, kas kuģo ar Bulgārijas un Rumānijas karogu, nosaka 2018. gada zvejas iespējas attiecībā uz konkrētu sugu krājumiem Melnajā jūrā:

| a) | brētliņa (Sprattus sprattus); |
| --- | --- |

a)

brētliņa (Sprattus sprattus);

Sprattus sprattus

| b) | akmeņplekste (Psetta maxima). |
| --- | --- |

b)

akmeņplekste (Psetta maxima).

Psetta maxima

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro Savienības zvejas kuģiem, kas darbojas Melnajā jūrā.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “GFCM” ir Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija; |
| --- | --- |

a)

“GFCM” ir Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija;

GFCM

| b) | “Melnā jūra” ir 29. ģeogrāfiskais apakšapgabals, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 (4) I pielikumā; |
| --- | --- |

b)

“Melnā jūra” ir 29. ģeogrāfiskais apakšapgabals, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 (4) I pielikumā;

4

| c) | “zvejas kuģis” ir jebkurš kuģis, kas aprīkots jūras bioloģisko resursu komerciālai izmantošanai; |
| --- | --- |

c)

“zvejas kuģis” ir jebkurš kuģis, kas aprīkots jūras bioloģisko resursu komerciālai izmantošanai;

| d) | “Savienības zvejas kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā; |
| --- | --- |

d)

“Savienības zvejas kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā;

| e) | “krājums” ir konkrētā pārvaldības apgabalā sastopami jūras bioloģiskie resursi; |
| --- | --- |

e)

“krājums” ir konkrētā pārvaldības apgabalā sastopami jūras bioloģiskie resursi;

| f) | “autonoma Savienības kvota” ir nozvejas limits, kas autonomi iedalīts Savienības zvejas kuģiem apstākļos, kad nav vienošanās par KPN; |
| --- | --- |

f)

“autonoma Savienības kvota” ir nozvejas limits, kas autonomi iedalīts Savienības zvejas kuģiem apstākļos, kad nav vienošanās par KPN;

| g) | “analītiska kvota” ir autonoma Savienības kvota, par kuru ir pieejams analītisks izvērtējums. |
| --- | --- |

g)

“analītiska kvota” ir autonoma Savienības kvota, par kuru ir pieejams analītisks izvērtējums.

II NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS

4. pants

Zvejas iespēju iedalījums

1.   Savienības autonomā kvota attiecībā uz brētliņu, šādas kvotas iedalījums dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir izklāstīti pielikumā.

2.   Akmeņplekstes KPN, kas piemērojama Savienības ūdeņos un Savienības zvejas kuģiem, šādas KPN iedalījums dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir izklāstīti pielikumā.

5. pants

Īpaši noteikumi par iedalījumu

Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:

| a) | apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

a)

apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

| b) | atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; |
| --- | --- |

b)

atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

| c) | atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu. |
| --- | --- |

c)

atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu.

6. pants

Akmeņplekstes zvejas piepūles pārvaldība

Savienības zvejas kuģi, kam atļauts zvejot akmeņpleksti Melnajā jūrā, neatkarīgi no to lielākā garuma nepārsniedz 180 zvejas dienas gadā.

III NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

7. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, nosūta Komisijai datus par daudzumiem, kas izkrauti no krājumiem, tās izmanto šīs regulas pielikumā noteiktos krājumu kodus.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 11. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. KIISLER

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1343/2011 (2011. gada 13. decembris) par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (OV L 347, 30.12.2011., 44. lpp.).

4

GFCM

---

PIELIKUMS

| Suga: | Akmeņplekste

  Psetta maxima | Zona: | Savienības ūdeņi Melnajā jūrā
  (TUR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgārija | 57 | | |
| Rumānija | 57 | | |
| Savienība | 114 (*1) | | |
| KPN | 644 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Akmeņplekste

Psetta maxima

Zona:

Savienības ūdeņi Melnajā jūrā

(TUR/F3742C)

Bulgārija

57

Rumānija

57

Savienība

114 (*1)

KPN

644

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Brētliņa

  Sprattus sprattus | Zona: | Savienības ūdeņi Melnajā jūrā
  (SPR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgārija | 8 032,50 | | |
| Rumānija | 3 442,50 | | |
| Savienība | 11 475 | | |
| KPN | Nepiemēro / nav vienošanās | | Analītiska kvota
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Brētliņa

Sprattus sprattus

Zona:

Savienības ūdeņi Melnajā jūrā

(SPR/F3742C)

Bulgārija

8 032,50

Rumānija

3 442,50

Savienība

11 475

KPN

Nepiemēro / nav vienošanās

Analītiska kvota

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

---

(*1)  No 2018. gada 15. aprīļa līdz 15. jūnijam nav atļautas nekādas zvejas darbības, tostarp nozvejas pārkraušana citā kuģī, pacelšana uz kuģa, izkraušana un pirmā pārdošana.

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/6

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/2361

(2017. gada 14. septembris)

par Vienotās noregulējuma valdes administratīvo izdevumu segšanai paredzēto iemaksu galīgo sistēmu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regulu (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (1), un jo īpaši tās 65. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Maksājumu provizoriskā sistēma, kas piemērojama iemaksām Valdes administratīvo izdevumu segšanai un bija noteikta Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1310/2014 (2), balstījās uz vienkāršotu metodiku un attiecās tikai uz vienību ierobežotu apakškopu, proti, uz tām vienībām, kuras Eiropas Centrālā banka (ECB) uzskata par nozīmīgām (“nozīmīgās vienības”). Provizoriskā sistēma tika ieviesta, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu Valdes izveidei un līdztekus līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu, kas gulstas uz Valdi, kurai tobrīd bija ierobežota struktūra un darbībspēja. Provizorisko sistēmu bija paredzēts piemērot tikmēr, kamēr Komisija pieņemtu galīgo sistēmu administratīvo izdevumu segšanas iemaksu noteikšanai un piesaistei. |
| --- | --- |

(1)

Maksājumu provizoriskā sistēma, kas piemērojama iemaksām Valdes administratīvo izdevumu segšanai un bija noteikta Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1310/2014 (2), balstījās uz vienkāršotu metodiku un attiecās tikai uz vienību ierobežotu apakškopu, proti, uz tām vienībām, kuras Eiropas Centrālā banka (ECB) uzskata par nozīmīgām (“nozīmīgās vienības”). Provizoriskā sistēma tika ieviesta, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu Valdes izveidei un līdztekus līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu, kas gulstas uz Valdi, kurai tobrīd bija ierobežota struktūra un darbībspēja. Provizorisko sistēmu bija paredzēts piemērot tikmēr, kamēr Komisija pieņemtu galīgo sistēmu administratīvo izdevumu segšanas iemaksu noteikšanai un piesaistei.

| (2) | Tā kā Valdei tagad ir stabilāka struktūra un darbībspēja, ir lietderīgi noteikt Valdes administratīvo izdevumu segšanai paredzēto ikgadējo iemaksu galīgo sistēmu. Galīgajai sistēmai būtu jāaizstāj provizoriskā sistēma, kas noteikta Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1310/2014. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā Valdei tagad ir stabilāka struktūra un darbībspēja, ir lietderīgi noteikt Valdes administratīvo izdevumu segšanai paredzēto ikgadējo iemaksu galīgo sistēmu. Galīgajai sistēmai būtu jāaizstāj provizoriskā sistēma, kas noteikta Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1310/2014.

| (3) | Šajā galīgajā sistēmā administratīvo iemaksu noteikšanas un piesaistīšanas kārtība būtu jāparedz ne tikai attiecībā uz nozīmīgajām vienībām, bet uz visām vienībām, uz kurām attiecas vienotais noregulējuma mehānisms. Iemaksas būtu jāaprēķina augstākajā konsolidācijas līmenī, kāds šīm vienībām ir iesaistītajās dalībvalstīs, jo Valdes lēmumu pieņemšanas pilnvarās attiecībā uz grupu noregulējuma plānu pieņemšanu, grupu noregulējamības novērtējuma veikšanu un grupu noregulējuma lēmumu pieņemšanu ietilpst visi konsolidācijas tvērumā ietilpstošie grupas meitasuzņēmumi. Šo uzdevumu izpilde Valdei rada izdevumus par informācijas un datu vākšanu un analizēšanu attiecībā uz katru konsolidācijas tvērumā ietilpstošo meitasuzņēmumu. Tā kā šie izdevumi izriet no pakalpojumiem, kurus Valde sniedz vienībām, uz kurām attiecas vienotais noregulējuma mehānisms, tie būtu jāsedz šīm vienībām, un tāpēc administratīvās iemaksas būtu jāaprēķina, balstoties uz to konsolidētajiem pārskatiem augstākajā konsolidācijas līmenī, kāds tām ir iesaistītajās dalībvalstīs, un par katru grupu būtu jāaprēķina tikai viena iemaksa. |
| --- | --- |

(3)

Šajā galīgajā sistēmā administratīvo iemaksu noteikšanas un piesaistīšanas kārtība būtu jāparedz ne tikai attiecībā uz nozīmīgajām vienībām, bet uz visām vienībām, uz kurām attiecas vienotais noregulējuma mehānisms. Iemaksas būtu jāaprēķina augstākajā konsolidācijas līmenī, kāds šīm vienībām ir iesaistītajās dalībvalstīs, jo Valdes lēmumu pieņemšanas pilnvarās attiecībā uz grupu noregulējuma plānu pieņemšanu, grupu noregulējamības novērtējuma veikšanu un grupu noregulējuma lēmumu pieņemšanu ietilpst visi konsolidācijas tvērumā ietilpstošie grupas meitasuzņēmumi. Šo uzdevumu izpilde Valdei rada izdevumus par informācijas un datu vākšanu un analizēšanu attiecībā uz katru konsolidācijas tvērumā ietilpstošo meitasuzņēmumu. Tā kā šie izdevumi izriet no pakalpojumiem, kurus Valde sniedz vienībām, uz kurām attiecas vienotais noregulējuma mehānisms, tie būtu jāsedz šīm vienībām, un tāpēc administratīvās iemaksas būtu jāaprēķina, balstoties uz to konsolidētajiem pārskatiem augstākajā konsolidācijas līmenī, kāds tām ir iesaistītajās dalībvalstīs, un par katru grupu būtu jāaprēķina tikai viena iemaksa.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 65. panta 3. punktu Valdei ir pienākums noteikt iemaksas un piesaistīt tās, kā arī nodrošināt, ka tās tiek veiktas pilnā apmērā un laikus. Lai Valdei dotu iespēju izpildīt minētās prasības, būtu jānodrošina efektīva sistēma administratīvo iemaksu piesaistei no Regulas (ES) Nr. 806/2014 2. pantā minētajām iestādēm un vienībām. Šīm iestādēm un vienībām jau ir piemērojami daudzi Savienības tiesību aktos noteikti pārskatu sniegšanas pienākumi. Konkrētāk, saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1163/2014 (3) ECB vāc datus par aktīvu kopsummu un kopējo riska darījumu vērtību, lai aprēķinātu uzraudzības maksas. Datus, kas tiek vākti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1163/2014, var efektīvi izmantot Valdei veicamo administratīvo iemaksu aprēķinos. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 30. panta 2. punktu Valdei un ECB ir pienākums cieši sadarboties, pildot to attiecīgos pienākumus saskaņā ar minēto regulu, un jo īpaši savstarpēji sniegt visu informāciju, kas nepieciešama to uzdevumu veikšanai. Ir efektīvāk prasīt, lai ECB pārsūtītu Valdei datus, ko tā saņēmusi un pārbaudījusi, pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, kas tai uzticēti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (4), nekā attiecīgajām iestādēm un vienībām dubultot pārskatu sniegšanas slogu. Turklāt, ECB un Valdei koplietojot attiecīgos datus, būtu iespējams novērst, ka arī Valdei jāpārbauda šie dati, un tiek ievērots Regulā (ES) Nr. 806/2014 noteiktais pienākums Valdei un ECB cieši sadarboties, pildot to attiecīgos pienākumus. Datu sniegšanas un pārbaudes procedūru dubultošana neizbēgami prasītu vairāk laika iemaksu aprēķināšanai un piesaistei, un attiecīgā sistēma būtu neefektīvāka. No tā izriet, ka atbilstoši sadarbošanās pienākumam būtu jāprasa, lai iemaksu aprēķināšanas nolūkā ECB pārsūtītu Valdei datus, kas saņemti no attiecīgajām iestādēm un vienībām. Valdei būtu pēc iespējas jāizmanto ECB ievāktie dati. Valdei būtu jādod piekļuve minētajiem datiem tādā apjomā, kāds nepieciešams šajā regulā paredzēto uzdevumu izpildei. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 65. panta 3. punktu Valdei ir pienākums noteikt iemaksas un piesaistīt tās, kā arī nodrošināt, ka tās tiek veiktas pilnā apmērā un laikus. Lai Valdei dotu iespēju izpildīt minētās prasības, būtu jānodrošina efektīva sistēma administratīvo iemaksu piesaistei no Regulas (ES) Nr. 806/2014 2. pantā minētajām iestādēm un vienībām. Šīm iestādēm un vienībām jau ir piemērojami daudzi Savienības tiesību aktos noteikti pārskatu sniegšanas pienākumi. Konkrētāk, saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1163/2014 (3) ECB vāc datus par aktīvu kopsummu un kopējo riska darījumu vērtību, lai aprēķinātu uzraudzības maksas. Datus, kas tiek vākti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1163/2014, var efektīvi izmantot Valdei veicamo administratīvo iemaksu aprēķinos. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 30. panta 2. punktu Valdei un ECB ir pienākums cieši sadarboties, pildot to attiecīgos pienākumus saskaņā ar minēto regulu, un jo īpaši savstarpēji sniegt visu informāciju, kas nepieciešama to uzdevumu veikšanai. Ir efektīvāk prasīt, lai ECB pārsūtītu Valdei datus, ko tā saņēmusi un pārbaudījusi, pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, kas tai uzticēti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (4), nekā attiecīgajām iestādēm un vienībām dubultot pārskatu sniegšanas slogu. Turklāt, ECB un Valdei koplietojot attiecīgos datus, būtu iespējams novērst, ka arī Valdei jāpārbauda šie dati, un tiek ievērots Regulā (ES) Nr. 806/2014 noteiktais pienākums Valdei un ECB cieši sadarboties, pildot to attiecīgos pienākumus. Datu sniegšanas un pārbaudes procedūru dubultošana neizbēgami prasītu vairāk laika iemaksu aprēķināšanai un piesaistei, un attiecīgā sistēma būtu neefektīvāka. No tā izriet, ka atbilstoši sadarbošanās pienākumam būtu jāprasa, lai iemaksu aprēķināšanas nolūkā ECB pārsūtītu Valdei datus, kas saņemti no attiecīgajām iestādēm un vienībām. Valdei būtu pēc iespējas jāizmanto ECB ievāktie dati. Valdei būtu jādod piekļuve minētajiem datiem tādā apjomā, kāds nepieciešams šajā regulā paredzēto uzdevumu izpildei.

| (5) | Iemaksu sadalei būtu jāatspoguļo atšķirības darba slodzē un saistītajos izdevumos attiecībā uz vienībām, kuras ir Valdes tiešās atbildības jomā, salīdzinājumā ar tām vienībām, kuras ir valstu noregulējuma iestāžu atbildības jomā. Tālab šajā regulā būtu jānosaka, kā iemaksas būtu jāsadala starp abām minētajām vienību grupām. Abu minēto grupu ietvaros galīgajai sistēmai, kas noteikta šajā regulā, būtu jāparedz, ka vienības to iemaksas veic proporcionāli resursu vajadzībām, ko katra no tām rada Valdei, atbilstoši novērojamo datu aproksimācijai. |
| --- | --- |

(5)

Iemaksu sadalei būtu jāatspoguļo atšķirības darba slodzē un saistītajos izdevumos attiecībā uz vienībām, kuras ir Valdes tiešās atbildības jomā, salīdzinājumā ar tām vienībām, kuras ir valstu noregulējuma iestāžu atbildības jomā. Tālab šajā regulā būtu jānosaka, kā iemaksas būtu jāsadala starp abām minētajām vienību grupām. Abu minēto grupu ietvaros galīgajai sistēmai, kas noteikta šajā regulā, būtu jāparedz, ka vienības to iemaksas veic proporcionāli resursu vajadzībām, ko katra no tām rada Valdei, atbilstoši novērojamo datu aproksimācijai.

| (6) | Lai gan Valdei, gan attiecīgajām vienībām nodrošinātu noteiktību attiecībā uz to, kā individuālās ikgadējās iemaksas jākoriģē aprēķinu kļūdas vai bāzes datu izmaiņu gadījumā, šajā regulā būtu jānosaka konkrēti noteikumi šajā jautājumā. Ja Valde ikgadējās iemaksas aprēķinā pieļauj kļūdu, tai vajadzētu būt pienākumam izlabot šo kļūdu. Šim pienākumam būtu jāattiecas uz kļūdām, kas radušās tāpēc, ka Valde ir nepareizi piemērojusi individuālo ikgadējo iemaksu aprēķina metodiku. Šādos gadījumos būtu jāgroza visas iemaksas. Turpretī gadījumi, kad individuālo ikgadējo iemaksu aprēķinā izmantotie ievaddati nav pareizi vai tiek mainīti pēc aprēķina veikšanas, nebūtu jāuzskata par aprēķina kļūdām, un tāpēc to gadījumā būtu jārīkojas citādi. Šādos gadījumos būtu jāgroza tikai to vienību iemaksas, kuru dati nebija pareizi vai tika mainīti. |
| --- | --- |

(6)

Lai gan Valdei, gan attiecīgajām vienībām nodrošinātu noteiktību attiecībā uz to, kā individuālās ikgadējās iemaksas jākoriģē aprēķinu kļūdas vai bāzes datu izmaiņu gadījumā, šajā regulā būtu jānosaka konkrēti noteikumi šajā jautājumā. Ja Valde ikgadējās iemaksas aprēķinā pieļauj kļūdu, tai vajadzētu būt pienākumam izlabot šo kļūdu. Šim pienākumam būtu jāattiecas uz kļūdām, kas radušās tāpēc, ka Valde ir nepareizi piemērojusi individuālo ikgadējo iemaksu aprēķina metodiku. Šādos gadījumos būtu jāgroza visas iemaksas. Turpretī gadījumi, kad individuālo ikgadējo iemaksu aprēķinā izmantotie ievaddati nav pareizi vai tiek mainīti pēc aprēķina veikšanas, nebūtu jāuzskata par aprēķina kļūdām, un tāpēc to gadījumā būtu jārīkojas citādi. Šādos gadījumos būtu jāgroza tikai to vienību iemaksas, kuru dati nebija pareizi vai tika mainīti.

| (7) | Saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 1 (5) 3. pantu iemaksas paziņojumam un visai turpmākajai Valdes saziņai vajadzētu būt tās dalībvalsts valodā, kurā iestāde, kas ir adresāte, veic uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 1 (5) 3. pantu iemaksas paziņojumam un visai turpmākajai Valdes saziņai vajadzētu būt tās dalībvalsts valodā, kurā iestāde, kas ir adresāte, veic uzņēmējdarbību.

| (8) | Lai nodrošinātu, ka iemaksas tiek veiktas pilnā apmērā un laikus, ikgadējo iemaksu maksājumiem vajadzētu būt piedzenamiem un gadījumā, ja maksājums ir daļējs vai nav veikts vai ja nav ievēroti iemaksas paziņojumā norādītie nosacījumi, būtu jāpiemēro kavējuma procenti. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu, ka iemaksas tiek veiktas pilnā apmērā un laikus, ikgadējo iemaksu maksājumiem vajadzētu būt piedzenamiem un gadījumā, ja maksājums ir daļējs vai nav veikts vai ja nav ievēroti iemaksas paziņojumā norādītie nosacījumi, būtu jāpiemēro kavējuma procenti.

| (9) | To nozīmīgo vienību iemaksas, uz kurām attiecās provizoriskā sistēma, būtu jāpārskata, ņemot vērā summas, kuras tās samaksājušas saskaņā ar provizorisko sistēmu. Starpība starp maksājumiem, kas veikti, balstoties uz provizorisko sistēmu, un iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar galīgo sistēmu, būtu jāizlīdzina, kad tiek aprēķinātas iemaksas, kas vajadzīgas Valdes administratīvo izdevumu segšanai nākamajā gadā pēc provizoriskā perioda noslēguma. |
| --- | --- |

(9)

To nozīmīgo vienību iemaksas, uz kurām attiecās provizoriskā sistēma, būtu jāpārskata, ņemot vērā summas, kuras tās samaksājušas saskaņā ar provizorisko sistēmu. Starpība starp maksājumiem, kas veikti, balstoties uz provizorisko sistēmu, un iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar galīgo sistēmu, būtu jāizlīdzina, kad tiek aprēķinātas iemaksas, kas vajadzīgas Valdes administratīvo izdevumu segšanai nākamajā gadā pēc provizoriskā perioda noslēguma.

| (10) | Tā kā ar šo regulu tiek ieviesta Valdes administratīvo izdevumu segšanai paredzēto iemaksu galīgā sistēma, regula par provizorisko sistēmu vairs nav nepieciešama un būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(10)

Tā kā ar šo regulu tiek ieviesta Valdes administratīvo izdevumu segšanai paredzēto iemaksu galīgā sistēma, regula par provizorisko sistēmu vairs nav nepieciešama un būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir paredzēti noteikumi, ar kuriem nosaka:

| 1) | galīgo sistēmu, atbilstoši kurai aprēķina Vienotās noregulējuma valdes (turpmāk “Valde”) administratīvo izdevumu segšanai paredzētās iemaksas, kas jāveic Regulas (ES) Nr. 806/2014 2. pantā minētajām vienībām; |
| --- | --- |

1)

galīgo sistēmu, atbilstoši kurai aprēķina Vienotās noregulējuma valdes (turpmāk “Valde”) administratīvo izdevumu segšanai paredzētās iemaksas, kas jāveic Regulas (ES) Nr. 806/2014 2. pantā minētajām vienībām;

| 2) | veidu, kādā notiek iemaksu samaksa; |
| --- | --- |

2)

veidu, kādā notiek iemaksu samaksa;

| 3) | reģistrācijas, grāmatvedības, ziņošanas un citus noteikumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu, ka iemaksas tiek veiktas pilnā apmērā un laikus; |
| --- | --- |

3)

reģistrācijas, grāmatvedības, ziņošanas un citus noteikumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu, ka iemaksas tiek veiktas pilnā apmērā un laikus;

| 4) | par provizorisko periodu veicamo iemaksu pārrēķina un koriģēšanas metodiku. |
| --- | --- |

4)

par provizorisko periodu veicamo iemaksu pārrēķina un koriģēšanas metodiku.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā ir piemērojamas Regulā (ES) Nr. 1163/2014 sniegtās definīcijas. Ir piemērojamas arī šādas definīcijas:

| 1) | “Valdes administratīvie izdevumi” ir Regulas (ES) Nr. 806/2014 59. panta 2. punktā minētie Valdes budžeta I daļas izdevumi; |
| --- | --- |

1)

“Valdes administratīvie izdevumi” ir Regulas (ES) Nr. 806/2014 59. panta 2. punktā minētie Valdes budžeta I daļas izdevumi;

| 2) | “ikgadējā iemaksa” ir iemaksa, kuru Valde konkrētā finanšu gadā iekasē saskaņā ar šo regulu, lai segtu Valdes administratīvos izdevumus; |
| --- | --- |

2)

“ikgadējā iemaksa” ir iemaksa, kuru Valde konkrētā finanšu gadā iekasē saskaņā ar šo regulu, lai segtu Valdes administratīvos izdevumus;

| 3) | “iemaksu veicējs” ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 4. pantu uzraudzības maksas iekasēšanas nolūkā noteikts maksājuma veicējs, uz kuru attiecas Regulas (ES) Nr. 806/2014 2. pants; |
| --- | --- |

3)

“iemaksu veicējs” ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 4. pantu uzraudzības maksas iekasēšanas nolūkā noteikts maksājuma veicējs, uz kuru attiecas Regulas (ES) Nr. 806/2014 2. pants;

| 4) | “provizoriskais periods” ir periods, kas sākas 2014. gada 19. augustā un beidzas 2017. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

4)

“provizoriskais periods” ir periods, kas sākas 2014. gada 19. augustā un beidzas 2017. gada 31. decembrī.

3. pants

Piesaistāmo ikgadējo iemaksu kopsummas noteikšana

Konkrētā finanšu gadā piesaistāmo ikgadējo iemaksu kopsummu aprēķina, balstoties uz budžeta I daļu, ko Valde attiecīgajam finanšu gadam pieņēmusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 61. pantu, un to koriģē, ņemot vērā budžeta rezultātu pēdējā finanšu gadā, par kuru saskaņā ar minētās regulas 63. panta 7. punktu ir publicēti galīgie pārskati.

Valde ikgadējo iemaksu kopsummu nosaka tā, lai Valdes budžeta I daļa būtu līdzsvarota.

4. pants

Ikgadējo iemaksu kopsummas sadalījums

1.   Piesaistāmo kopsummu, kas noteikta saskaņā ar 3. pantu, sadala šādi:

| a) | 95 % – no šādām vienībām un grupām:






  i) | vienības un grupas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 806/2014 7. panta 2. punktā; |
| --- | --- | --- |

a)

95 % – no šādām vienībām un grupām:

i)

vienības un grupas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 806/2014 7. panta 2. punktā;

| ii) | vienības un grupas, attiecībā uz kurām Valde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 7. panta 4. punkta b) apakšpunktu ir nolēmusi īstenot minētajā regulā paredzētās pilnvaras; |
| --- | --- |

ii)

vienības un grupas, attiecībā uz kurām Valde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 7. panta 4. punkta b) apakšpunktu ir nolēmusi īstenot minētajā regulā paredzētās pilnvaras;

| iii) | vienības un grupas, attiecībā uz kurām iesaistītās dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 7. panta 5. punktu ir nolēmušas, ka minētajā regulā noteiktās pilnvaras un pienākumus īsteno Valde; |
| --- | --- |

iii)

vienības un grupas, attiecībā uz kurām iesaistītās dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 7. panta 5. punktu ir nolēmušas, ka minētajā regulā noteiktās pilnvaras un pienākumus īsteno Valde;

| b) | 5 % – no vienībām un grupām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 806/2014 7. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

b)

5 % – no vienībām un grupām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 806/2014 7. panta 3. punktā.

2.   Neskarot 7. pantu, Valde iedala vienības un grupas vienā no abām 1. punktā noteiktajām kategorijām, balstoties uz datiem, kurus ECB nodrošinājusi Valdei saskaņā ar 6. panta 1. punktu vai attiecīgā gadījumā 11. pantu.

3.   Ja vienība ietilpst 1. punkta a) apakšpunkta piemērošanas jomā, tajā pašā kategorijā iedala visas vienības, kas pieder pie tās pašas grupas.

4.   Valde, ņemot vērā abu vienību un grupu kategoriju sastāva izmaiņas, ik gadu ziņo Komisijai par 1. punktā noteiktā sadalījuma piemērotību.

5. pants

Individuālo ikgadējo iemaksu aprēķins

1.   Valde individuālās ikgadējās iemaksas, kas jāmaksā par katru finanšu gadu, aprēķina, balstoties uz datiem, kuri saņemti saskaņā ar 6. pantu, un ikgadējo iemaksu kopsummu, kura noteikta saskaņā ar 3. pantu.

2.   Aprēķinot individuālās ikgadējās iemaksas, Valde piemēro Regulas (ES) Nr. 1163/2014 10. panta 1., 2. un 3. punktu un 10. panta 6. punkta a), b) un c) apakšpunktu.

3.   Piemērojot 2. punktā minētos noteikumus:

| a) | ar “gada uzraudzības maksu” saprot individuālo ikgadējo iemaksu; |
| --- | --- |

a)

ar “gada uzraudzības maksu” saprot individuālo ikgadējo iemaksu;

| b) | ar “nozīmīgu uzraudzīto iestādi” vai “nozīmīgu uzraudzīto grupu” saprot 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto vienību vai grupu; |
| --- | --- |

b)

ar “nozīmīgu uzraudzīto iestādi” vai “nozīmīgu uzraudzīto grupu” saprot 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto vienību vai grupu;

| c) | ar “mazāk nozīmīgu uzraudzīto iestādi” vai “mazāk nozīmīgu uzraudzīto grupu” saprot 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto vienību vai grupu; |
| --- | --- |

c)

ar “mazāk nozīmīgu uzraudzīto iestādi” vai “mazāk nozīmīgu uzraudzīto grupu” saprot 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto vienību vai grupu;

| d) | ar “uzraudzīto iestādi” vai “uzraudzīto grupu” saprot jebkuru vienību vai grupu; |
| --- | --- |

d)

ar “uzraudzīto iestādi” vai “uzraudzīto grupu” saprot jebkuru vienību vai grupu;

| e) | ar “maksājuma veicēju” saprot iemaksu veicēju. |
| --- | --- |

e)

ar “maksājuma veicēju” saprot iemaksu veicēju.

4.   Ikgadējo iemaksu, kas jāmaksā Regulas (ES) Nr. 806/2014 2. pantā minētajām vienībām, kuras pieder pie vienas un tās pašas grupas, aprēķina kā vienu vienotu iemaksu.

5.   Ja Valde individuālās ikgadējās iemaksas aprēķinā pieļauj kļūdu, tā izlabo šo kļūdu, pārrēķinot katras skartās vienības individuālo ikgadējo iemaksu. Valde starpību starp samaksāto individuālo ikgadējo iemaksu un pārrēķināto summu izlīdzina, attiecīgi palielinot vai samazinot individuālo ikgadējo iemaksu, kas aprēķināta par finanšu gadu, kurš seko pārrēķinam.

Tomēr pārrēķinu neveic, ja Valde konstatē kļūdu vairāk nekā piecus gadus pēc tā finanšu gada beigām, kurā kļūda pieļauta.

6. pants

Individuālo ikgadējo iemaksu aprēķinam nepieciešamie dati

1.   ECB ik gadu piecu darbdienu laikā no dienas, kad saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 12. panta 1. punktu izdoti uzraudzības maksas paziņojumi, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā tā gada 31. decembrī, par kuru tiek izdoti uzraudzības maksas paziņojumi, Valdei par katru iemaksu veicēju nodrošina datus, ko ECB minētajā gadā ievākusi un izmantojusi uzraudzības maksu noteikšanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1163/2014.

2.   Šie dati ietver vismaz šādus elementus:

| a) | katra saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 4. pantu uzraudzības maksu vajadzībām noteiktā iemaksu veicēja identitāte un kontaktinformācija; |
| --- | --- |

a)

katra saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 4. pantu uzraudzības maksu vajadzībām noteiktā iemaksu veicēja identitāte un kontaktinformācija;

| b) | maksu noteicošie faktori, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 10. pantu; |
| --- | --- |

b)

maksu noteicošie faktori, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 10. pantu;

| c) | vai iemaksu veicējs ir nozīmīgs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 4. punktu un vai tas ir vienība vai grupa, attiecībā uz kuru ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 5. punktu b) apakšpunktu nolēmusi pati nepastarpināti īstenot visas attiecīgās pilnvaras; |
| --- | --- |

c)

vai iemaksu veicējs ir nozīmīgs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 4. punktu un vai tas ir vienība vai grupa, attiecībā uz kuru ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 5. punktu b) apakšpunktu nolēmusi pati nepastarpināti īstenot visas attiecīgās pilnvaras;

| d) | dati, kurus ECB noteikusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 10. panta 5. punktu, jo iemaksu veicējs nav sniedzis pārskatu; |
| --- | --- |

d)

dati, kurus ECB noteikusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 10. panta 5. punktu, jo iemaksu veicējs nav sniedzis pārskatu;

| e) | derīguma datums, kas ir pamatā katra iemaksu veicēja maksas aprēķinam un pēc kura nosaka to, cik ilgi iemaksu veicējam ir bijusi piemērojama uzraudzības maksa, un visas attiecīgajā maksas periodā notikušās statusa izmaiņas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

e)

derīguma datums, kas ir pamatā katra iemaksu veicēja maksas aprēķinam un pēc kura nosaka to, cik ilgi iemaksu veicējam ir bijusi piemērojama uzraudzības maksa, un visas attiecīgajā maksas periodā notikušās statusa izmaiņas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 7. panta 2. punktu.

3.   Piemērojot 2. punkta a) apakšpunktu, katra iemaksu veicēja identitāte un kontaktinformācija ietver personas datus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (6) nozīmē, kurus ECB vāc, lai pildītu tās uzdevumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1163/2014, un kuri ir nepieciešami šajā regulā paredzēto Valdes uzdevumu izpildei.

4.   Ja Valdei šīs regulas mērķiem ir nepieciešams noteikt, vai kāda vienība pieder pie grupas, kas ir nominējusi noteiktu iemaksu veicēju, ECB, valstu noregulējuma iestādes un valstu kompetentās iestādes palīdz Valdei ar visu attiecīgo informāciju.

5.   Ja ECB izdod papildu rēķinus vai pārrēķina gada uzraudzības maksu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 7. pantu, ECB jaunos datus Valdei paziņo piecu dienu laikā no uzraudzības maksas paziņojumu izdošanas.

6.   Lai aprēķinātu individuālās ikgadējās iemaksas, kas jāiekasē konkrētā finanšu gadā, Valde izmanto datus, ko ECB saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1163/2014 ir ievākusi iepriekšējā finanšu gadā un kas Valdei nodrošināti saskaņā ar šo pantu vai attiecīgā gadījumā 11. pantu.

7.   Ja ikgadējo iemaksu aprēķināšanai nepieciešamos datus ECB konkrētā finanšu gadā Valdei nav nodrošinājusi šajā pantā noteiktajos termiņos, Valde minētajam aprēķinam var izmantot jaunākos pieejamos datus, kurus tai nodrošinājusi ECB.

8.   Ja ECB nodrošinātu datu nav, attiecīgā valsts kompetentā iestāde pēc pieprasījuma nodrošina Valdei tās rīcībā esošos datus.

9.   Ja valsts kompetentās iestādes nodrošinātu datu nav, iemaksu veicējs pēc pieprasījuma nodrošina Valdei nepieciešamos datus Valdes noteiktā termiņā. Ja iemaksu veicējs Valdes noteiktajā termiņā nav atbildējis, Valde attiecīgos datus var noteikt, balstoties uz pamatotiem pieņēmumiem.

10.   Šajā pantā norādītos datus Valde izmanto vienīgi šīs regulas mērķiem un saskaņā ar to.

7. pants

Piemērošanas jomas, statusa vai citu datu izmaiņas

1.   Ja vienība vai grupa ietilpst Regulas (ES) Nr. 806/2014 2. panta piemērošanas jomā tikai daļu no finanšu gada, tās individuālo ikgadējo iemaksu attiecīgajā finanšu gadā aprēķina atbilstoši to pilno mēnešu skaitam, kuru laikā tā ietilpst minētā panta piemērošanas jomā.

2.   Ja vienības vai grupas statuss finanšu gada laikā no vienas 4. panta 1. punktā norādītās kategorijas mainās uz citu, tās individuālo ikgadējo iemaksu attiecīgajā finanšu gadā aprēķina atbilstoši to mēnešu skaitam, kuros attiecīgā vienība vai grupa piederēja pie attiecīgās kategorijas mēneša pēdējā dienā.

3.   Ja notiek citas izmaiņas vienības vai grupas datos, kas tika izmantoti finanšu gada individuālās ikgadējās iemaksas aprēķinam, šīs vienības vai grupas individuālo ikgadējo iemaksu attiecīgajā finanšu gadā aprēķina atbilstoši atjauninātajiem datiem.

4.   Ja par 1. un 2. punktā minētajām izmaiņām ir paziņojusi ECB vai ir notikušas 3. punktā minētās izmaiņas, Valde individuālo ikgadējo iemaksu par attiecīgajiem finanšu gadiem pārrēķina tikai attiecībā uz konkrēto vienību vai grupu. Ja 1., 2. vai 3. punktā minētās izmaiņas vienā un tajā pašā finanšu gadā ir skārušas vairākas vienības vai grupas, Valde konkrētas vienības vai grupas individuālās ikgadējās iemaksas pārrēķinā ņem vērā tikai tās izmaiņas, kas skārušas šo atsevišķo vienību vai grupu.

5.   Ja samaksātās individuālās ikgadējās iemaksas summa ir lielāka nekā summa, kas iegūta pārrēķinā saskaņā ar 4. punktu, Valde attiecīgo starpību atmaksā konkrētajai vienībai vai grupai. Ja samaksātās individuālās ikgadējās iemaksas summa ir mazāka nekā summa, kas iegūta pārrēķinā saskaņā ar 4. punktu, konkrētā vienība vai grupa attiecīgo starpību samaksā Valdei. Lai atmaksātu vai iekasētu saskaņā ar šo punktu maksājamo summu, Valde attiecīgi samazina vai palielina konkrētās vienības vai grupas individuālo ikgadējo iemaksu tajā finanšu gadā, kas seko pārrēķinam saskaņā ar 4. punktu.

6.   To vienību vai grupu individuālās ikgadējās iemaksas, kuras nav skārušas 1., 2. vai 3. punktā minētās izmaiņas, nekoriģē.

7.   Kopējo pārpalikumu vai iztrūkumu, kas izriet no visām saskaņā ar 5. punktu veiktajām korekcijām, Valde ņem vērā saskaņā ar 3. pantu nosakāmajā ikgadējo iemaksu kopsummā attiecībā uz to finanšu gadu, kurš seko korekciju veikšanas finanšu gadam.

8.   Valde atbilstoši pareizas budžeta pārvaldības principam pieņem lēmumus, ko tā uzskata par nepieciešamiem šajā pantā paredzēto noteikumu īstenošanai, tostarp attiecībā uz laiku, kad Valde atmaksā summas un no vienībām iekasē papildu maksājumus.

8. pants

Iemaksu paziņojumi, saziņa, maksājumi un kavējuma procenti

1.   Valde iemaksu veicējiem izdod iemaksu paziņojumus.

2.   Valde iemaksu paziņojumus paziņo kādā no šiem veidiem:

| a) | elektroniski vai ar citiem līdzīgiem saziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

a)

elektroniski vai ar citiem līdzīgiem saziņas līdzekļiem;

| b) | pa faksu; |
| --- | --- |

b)

pa faksu;

| c) | ar kurjerpastu; |
| --- | --- |

c)

ar kurjerpastu;

| d) | ierakstītā vēstulē ar apstiprinājumu par saņemšanu; |
| --- | --- |

d)

ierakstītā vēstulē ar apstiprinājumu par saņemšanu;

| e) | ar personīgu piegādi. |
| --- | --- |

e)

ar personīgu piegādi.

Iemaksas paziņojums ir derīgs bez paraksta.

3.   Iemaksas paziņojumā norāda ikgadējās iemaksas summu un tās samaksas veidu. Tajā sniedz pienācīgu pamatojumu attiecībā uz individuālās iemaksas lēmuma faktiskajiem un juridiskajiem aspektiem.

4.   Jebkādu citu saziņu saistībā ar ikgadējo iemaksu, tostarp izlīdzināšanas lēmumus saskaņā ar 10. panta 8. punktu, Valde adresē iemaksu veicējam.

5.   Iemaksas maksā euro.

6.   Iemaksu veicējs ikgadējās iemaksas summu samaksā 35 kalendāro dienu laikā no iemaksas paziņojuma izdošanas. Iemaksu veicējs ievēro prasības, kas iemaksas paziņojumā noteiktas attiecībā uz ikgadējās iemaksas samaksu. Samaksas datums ir datums, kurā kreditēts Valdes konts.

7.   Ikgadējo iemaksu, kas jāmaksā Regulas (ES) Nr. 806/2014 2. pantā minētajām vienībām, kuras pieder pie vienas un tās pašas grupas, iekasē no šīs grupas iemaksu veicēja.

8.   Neskarot citus Valdei pieejamos tiesību aizsardzības līdzekļus, gadījumā, ja maksājums ir daļējs vai nav veikts vai ja nav ievēroti iemaksas paziņojumā norādītie nosacījumi, nesamaksātajai ikgadējās iemaksas summai par katru dienu, kas pagājusi kopš maksājuma termiņa, piemēro procentus pēc procentu likmes, kas ir ECB galveno refinansēšanas operāciju likme plus astoņi procentpunkti.

9.   Gadījumā, ja iemaksas veicēja maksājums ir daļējs vai nav veikts vai ja nav ievēroti iemaksas paziņojumā norādītie nosacījumi, Valde informē tās iesaistītās dalībvalsts noregulējuma iestādi, kurā šis iemaksas veicējs veic uzņēmējdarbību.

9. pants

Piedziņa

1.   Ikgadējās iemaksas, kurām iestājies termiņš, un kavējuma procentus saskaņā ar 8. panta 8. punktu piedzen.

2.   Piedziņu reglamentē tās iesaistītās dalībvalsts piemērojamie procedurālie noteikumi, kuras teritorijā notiek piedziņa.

3.   Katras iesaistītās dalībvalsts valdība norīko un Valdei un Eiropas Savienības Tiesai paziņo iestādi, kas ir pilnvarota pārbaudīt individuālo iemaksu lēmumu autentiskumu.

4.   Katram individuālās iemaksas lēmumam pievieno piedziņas rīkojumu. Piedziņai nepiemēro nekādas formalitātes, izņemot lēmuma autentiskuma pārbaudi, ko veic saskaņā ar 3. punktu norīkotā iestāde.

5.   Valstu noregulējuma iestādes palīdz Valdei piedziņas procedūrā, kuru reglamentē iesaistītās dalībvalsts piemērojamie procedurālie noteikumi.

10. pants

Par provizorisko periodu veicamo iemaksu pārrēķins un izlīdzināšana

1.   Pārrēķinot un izlīdzinot par provizorisko periodu veicamās iemaksas, uzskata, ka 2014. gada novembris un decembris pieder pie 2015. finanšu gada.

2.   Valde attiecībā uz katru Regulas (ES) Nr. 806/2014 2. pantā minēto vienību saskaņā ar šīs regulas noteikumiem pārrēķina to iemaksu summu, kas bija jāveic Valdes administratīvo izdevumu segšanai provizoriskajā periodā.

3.   Neskarot 6. panta 4. punktu, to iemaksu summas pārrēķinā, kuras katrai vienībai bija jāveic provizoriskā perioda finanšu gados, Valde izmanto datus, ko ECB saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1163/2014 ir ievākusi minētajos finanšu gados un kas Valdei nodrošināti saskaņā ar 11. pantu.

4.   Starpību starp maksājumiem, kurus nozīmīgās vienības veikušas, balstoties uz Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1310/2014 noteikto provizorisko sistēmu, un iemaksām, kuras minētas 2. punktā, izlīdzina, kad tiek aprēķinātas ikgadējās iemaksas, kas jāveic par nākamo finanšu gadu pēc provizoriskā perioda noslēguma. Šo izlīdzināšanu veic, attiecīgi samazinot vai palielinot ikgadējās iemaksas, kas jāveic par minēto finanšu gadu.

5.   Regulas (ES) Nr. 806/2014 2. pantā minētās vienības, attiecībā uz kurām provizoriskajā periodā iemaksu aprēķināšana un iekasēšana bija atlikta, samaksā iemaksas, kas saskaņā ar 2. punktu aprēķinātas par provizoriskā perioda gadiem. Minētās iemaksas pieskaita ikgadējām iemaksām, kas jāveic par nākamo finanšu gadu pēc provizoriskā perioda noslēguma.

6.   Šā panta 4. punktā “nozīmīgas vienības” ir vienības, kurām ECB augstākajā konsolidācijas līmenī iesaistītajās dalībvalstīs ir paziņojusi par ECB lēmumu uzskatīt tās par nozīmīgām Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 4. punkta nozīmē un saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (7) 147. panta 1. punktu un kuras minētas sarakstā, kas publicēts ECB tīmekļa vietnē 2014. gada 4. septembrī, taču izņemot nozīmīgās vienības, kas ir tādas grupas meitassabiedrības, kura jau ir ņemta vērā šajā definīcijā, un kredītiestāžu, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs, filiāles, kuras veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs.

7.   Ja 4. punktā minētā starpība vai 5. punktā minētās iemaksas par provizoriskā perioda gadiem pārsniedz iemaksas, kas jāveic par nākamo finanšu gadu pēc provizoriskā perioda noslēguma, korekciju turpina nākamajos finanšu gados.

8.   Ja izlīdzināšana saskaņā ar 4. vai 5. punktu attiecas uz vienas grupas divām vai vairākām vienībām, Valde var attiecībā uz šīs grupas vienībām savstarpēji kompensēt maksājamās iemaksas un atmaksājumus.

11. pants

Dati, kas nepieciešami iemaksu pārrēķināšanai par provizoriskā perioda finanšu gadiem

ECB 30 dienu laikā no šīs regulas stāšanās spēkā nodrošina Valdei 6. pantā norādītos datus, ko ECB saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1163/2014 ir ievākusi provizoriskā perioda finanšu gados.

12. pants

Ārpakalpojumi

1.   Valde var nolemt šajā regulā paredzēto konkrēto uzdevumu izpildei pilnībā vai daļēji izmantot ārpakalpojumus.

2.   Valde iespējamos ārpakalpojumus izmanto vienīgi tehniskiem uzdevumiem, kas ir saistīti ar iemaksu piesaisti un neattiecas uz Valdes pilnvaru īstenošanu iemaksu noteikšanā.

3.   Pilnvarās, kas pakalpojumu sniedzējam tiek dotas nolūkā uzdevumu izpildei izmantot ārpakalpojumus, skaidri norāda pilnvaru ilgumu un konkrētos uzdevumus, kuriem izmanto ārpakalpojumus, un nosaka kārtību, kādā pakalpojumu sniedzējs sniedz regulārus ziņojumus Valdei.

4.   Līgumā, ko noslēdz starp Valdi un pakalpojumu sniedzēju nolūkā uzdevumu izpildei izmantot ārpakalpojumus saskaņā ar 1. punktu, iekļauj klauzulas par Valdes tiesībām atcelt līgumu, tiesībām saistībā ar apakšlīgumu slēgšanu un par pakalpojumu sniedzēja saistību neizpildi.

5.   Ja Valde saskaņā ar 1. punktu uzdevumu izpildei pilnībā vai daļēji izmanto ārpakalpojumus, tā joprojām ir pilnībā atbildīga par visu savu pienākumu izpildi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 806/2014 un šo regulu.

6.   Ja Valde saskaņā ar 1. punktu uzdevumu izpildei pilnībā vai daļēji izmanto ārpakalpojumus, tā pastāvīgi nodrošina, ka:

| a) | līgumos, kas noslēgti nolūkā izmantot ārpakalpojumus, nav paredzēta Valdes atbildības deleģēšana; |
| --- | --- |

a)

līgumos, kas noslēgti nolūkā izmantot ārpakalpojumus, nav paredzēta Valdes atbildības deleģēšana;

| b) | līgumos, kas noslēgti nolūkā izmantot ārpakalpojumus, nav paredzēts izslēgt Valdes pārskatatbildību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 45. pantu un 46. panta 1. punktu un Valdes neatkarību saskaņā ar minētās regulas 47. pantu; |
| --- | --- |

b)

līgumos, kas noslēgti nolūkā izmantot ārpakalpojumus, nav paredzēts izslēgt Valdes pārskatatbildību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 45. pantu un 46. panta 1. punktu un Valdes neatkarību saskaņā ar minētās regulas 47. pantu;

| c) | ārpakalpojumu izmantošanas rezultātā Valde nezaudē tās risku pārvaldībai nepieciešamās sistēmas un kontroles pasākumus; |
| --- | --- |

c)

ārpakalpojumu izmantošanas rezultātā Valde nezaudē tās risku pārvaldībai nepieciešamās sistēmas un kontroles pasākumus;

| d) | pakalpojumu sniedzējs īsteno darbības nepārtrauktības pasākumus, kas ir līdzvērtīgi Valdes īstenotajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

d)

pakalpojumu sniedzējs īsteno darbības nepārtrauktības pasākumus, kas ir līdzvērtīgi Valdes īstenotajiem pasākumiem;

| e) | Valde patur speciālās zināšanas un resursus, kas ir nepieciešami, lai novērtētu pakalpojumu sniedzēja sniegto pakalpojumu kvalitāti un organizācijas atbilstību; Valde pastāvīgi un efektīvi pārrauga ārpakalpojumu sniedzējiem nodotās funkcijas un pārvalda ar ārpakalpojumiem saistītos riskus; |
| --- | --- |

e)

Valde patur speciālās zināšanas un resursus, kas ir nepieciešami, lai novērtētu pakalpojumu sniedzēja sniegto pakalpojumu kvalitāti un organizācijas atbilstību; Valde pastāvīgi un efektīvi pārrauga ārpakalpojumu sniedzējiem nodotās funkcijas un pārvalda ar ārpakalpojumiem saistītos riskus;

| f) | Valdei ir tieša piekļuve attiecīgajai informācijai, kas tai dod iespēju veikt nepieciešamās kontroles attiecībā uz uzdevumiem, kuru izpildei izmanto ārpakalpojumus. |
| --- | --- |

f)

Valdei ir tieša piekļuve attiecīgajai informācijai, kas tai dod iespēju veikt nepieciešamās kontroles attiecībā uz uzdevumiem, kuru izpildei izmanto ārpakalpojumus.

7.   Ja Valde saskaņā ar 1. punktu uzdevumu izpildei pilnībā vai daļēji izmanto ārpakalpojumus, tā nodrošina, ka attiecīgajam pakalpojumu sniedzējam ir pienākums ievērot Valdes iekšējās juridiskās prasības un principus drošības un konfidencialitātes jomā. Jebkādu konfidenciālu informāciju, kas attiecas uz Valdi un ir pieejama pakalpojumu sniedzējam, izmanto tikai tiktāl, cik tas nepieciešams Valdes doto pilnvaru izpildei.

8.   Pirms lēmuma pieņemšanas par ārpakalpojumu izmantošanu Valde iegūst ECB piekrišanu dalīties ar pakalpojumu sniedzēju datos, ko nodrošinājusi ECB, saskaņā ar piemērojamajiem konfidencialitātes noteikumiem.

13. pants

Valstu noregulējuma iestāžu palīdzība

Valde var valstu noregulējuma iestādēm lūgt palīdzību iemaksu piesaistīšanā, ja šādu lūgumu attaisno konkrētā gadījuma apstākļi.

14. pants

Atcelšana

Deleģēto regulu (ES) Nr. 1310/2014 atceļ.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 14. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 8. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1310/2014 par maksājumu provizorisko sistēmu, kas paredzēta iemaksām, kuras vajadzīgas, lai segtu Vienotās noregulējuma valdes administratīvos izdevumus provizoriskajā periodā (OV L 354, 11.12.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 22. oktobra Regula (ES) Nr. 1163/2014 par uzraudzības maksām (ECB/2014/41) (OV L 311, 31.10.2014., 23. lpp.).

3

(4)  Padomes 2013. gada 15. oktobra Regula (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (OV 17, 6.10.1958., 385. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 468/2014, ar ko izveido vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

7

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2362

(2017. gada 5. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Lenticchia di Altamura (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Lenticchia di Altamura”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Lenticchia di Altamura”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Lenticchia di Altamura” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Lenticchia di Altamura” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Lenticchia di Altamura” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 5. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 280, 24.8.2017., 4. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/16

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2363

(2017. gada 6. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Μελεκούνι” (Melekouni) (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Grieķijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Μελεκούνι” (Melekouni), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Grieķijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Μελεκούνι” (Melekouni), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Μελεκούνι” (Melekouni) būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Μελεκούνι” (Melekouni) būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Μελεκούνι” (Melekouni) (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 2.3. grupas “Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 6. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 280, 24.8.2017., 7. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/17

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/2364

(2017. gada 18. decembris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES groza attiecībā uz piemērošanas robežvērtībām līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (1), un jo īpaši tās 17. panta 4. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2014/115/ES (2) Padome apstiprināja Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) (3), kas noslēgts Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros. Nolīgums ir daudzpusējs instruments, un tā mērķis ir Nolīguma pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīgumu piemēro visiem iepirkuma līgumiem, kuru vērtība sasniedz vai pārsniedz summas (“robežvērtības”), kas ir paredzētas Nolīgumā un noteiktas kā speciālās aizņēmuma tiesības. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2014/115/ES (2) Padome apstiprināja Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) (3), kas noslēgts Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros. Nolīgums ir daudzpusējs instruments, un tā mērķis ir Nolīguma pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīgumu piemēro visiem iepirkuma līgumiem, kuru vērtība sasniedz vai pārsniedz summas (“robežvērtības”), kas ir paredzētas Nolīgumā un noteiktas kā speciālās aizņēmuma tiesības.

| (2) | Viens no Direktīvas 2014/25/ES mērķiem ir ļaut līgumslēdzējiem, kas piemēro minēto direktīvu, vienlaikus ievērot Nolīgumā paredzētās saistības. Lai to panāktu, minētajā direktīvā paredzētās robežvērtības attiecībā uz publiskajiem līgumiem, uz kuriem attiecas arī Nolīgums, būtu jāpielāgo, lai nodrošinātu to atbilstību Nolīgumā noteikto robežvērtību euro ekvivalentiem, kas noapaļoti līdz tuvākajam tūkstotim. |
| --- | --- |

(2)

Viens no Direktīvas 2014/25/ES mērķiem ir ļaut līgumslēdzējiem, kas piemēro minēto direktīvu, vienlaikus ievērot Nolīgumā paredzētās saistības. Lai to panāktu, minētajā direktīvā paredzētās robežvērtības attiecībā uz publiskajiem līgumiem, uz kuriem attiecas arī Nolīgums, būtu jāpielāgo, lai nodrošinātu to atbilstību Nolīgumā noteikto robežvērtību euro ekvivalentiem, kas noapaļoti līdz tuvākajam tūkstotim.

| (3) | Konsekvences labad ir lietderīgi pielāgot arī tās robežvērtības Direktīvā 2014/25/ES, kuras nav ietvertas Nolīguma darbības jomā. |
| --- | --- |

(3)

Konsekvences labad ir lietderīgi pielāgot arī tās robežvērtības Direktīvā 2014/25/ES, kuras nav ietvertas Nolīguma darbības jomā.

| (4) | Tāpēc Direktīva 2014/25/ES būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Direktīva 2014/25/ES būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvas 2014/25/ES 15. pantu groza šādi:

| 1) | panta a) punktā summu “EUR 418 000” aizstāj ar summu “EUR 443 000”; |
| --- | --- |

1)

panta a) punktā summu “EUR 418 000” aizstāj ar summu “EUR 443 000”;

| 2) | panta b) punktā summu “EUR 5 225 000” aizstāj ar summu “EUR 5 548 000”. |
| --- | --- |

2)

panta b) punktā summu “EUR 5 225 000” aizstāj ar summu “EUR 5 548 000”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2018. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

1

(2)  Padomes 2013. gada 2. decembra Lēmums 2014/115/ES par to, lai noslēgtu Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (OV L 68, 7.3.2014., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV L 68, 7.3.2014., 4. lpp.

3

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/19

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/2365

(2017. gada 18. decembris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES groza attiecībā uz piemērošanas robežvērtībām līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (1), un jo īpaši tās 6. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2014/115/ES (2) Padome apstiprināja Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) (3), kas noslēgts Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros. Nolīgums ir daudzpusējs instruments, un tā mērķis ir Nolīguma pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīgumu piemēro visiem iepirkuma līgumiem, kuru vērtība sasniedz vai pārsniedz summas (“robežvērtības”), kas ir paredzētas Nolīgumā un noteiktas kā speciālās aizņēmuma tiesības. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2014/115/ES (2) Padome apstiprināja Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) (3), kas noslēgts Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros. Nolīgums ir daudzpusējs instruments, un tā mērķis ir Nolīguma pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīgumu piemēro visiem iepirkuma līgumiem, kuru vērtība sasniedz vai pārsniedz summas (“robežvērtības”), kas ir paredzētas Nolīgumā un noteiktas kā speciālās aizņēmuma tiesības.

| (2) | Viens no Direktīvas 2014/24/ES mērķiem ir ļaut līgumslēdzējām iestādēm, kas piemēro minēto direktīvu, vienlaikus ievērot Nolīgumā paredzētās saistības. Lai to panāktu, minētajā direktīvā paredzētās robežvērtības attiecībā uz publiskajiem līgumiem, uz kuriem attiecas arī Nolīgums, būtu jāpielāgo, lai nodrošinātu to atbilstību Nolīgumā noteikto robežvērtību euro ekvivalentiem, kas noapaļoti līdz tuvākajam tūkstotim. |
| --- | --- |

(2)

Viens no Direktīvas 2014/24/ES mērķiem ir ļaut līgumslēdzējām iestādēm, kas piemēro minēto direktīvu, vienlaikus ievērot Nolīgumā paredzētās saistības. Lai to panāktu, minētajā direktīvā paredzētās robežvērtības attiecībā uz publiskajiem līgumiem, uz kuriem attiecas arī Nolīgums, būtu jāpielāgo, lai nodrošinātu to atbilstību Nolīgumā noteikto robežvērtību euro ekvivalentiem, kas noapaļoti līdz tuvākajam tūkstotim.

| (3) | Konsekvences labad ir lietderīgi pielāgot arī tās robežvērtības Direktīvā 2014/24/ES, kuras nav ietvertas Nolīguma darbības jomā. |
| --- | --- |

(3)

Konsekvences labad ir lietderīgi pielāgot arī tās robežvērtības Direktīvā 2014/24/ES, kuras nav ietvertas Nolīguma darbības jomā.

| (4) | Tādēļ Direktīva 2014/24/ES būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Direktīva 2014/24/ES būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvu 2014/24/ES groza šādi:

| 1) | direktīvas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta a) punktā summu “EUR 5 225 000” aizstāj ar summu “EUR 5 548 000”; |
| --- | --- | --- |

1)

direktīvas 4. pantu groza šādi:

a)

panta a) punktā summu “EUR 5 225 000” aizstāj ar summu “EUR 5 548 000”;

| b) | panta b) punktā summu “EUR 135 000” aizstāj ar summu “EUR 144 000”; |
| --- | --- |

b)

panta b) punktā summu “EUR 135 000” aizstāj ar summu “EUR 144 000”;

| c) | panta c) punktā summu “EUR 209 000” aizstāj ar summu “EUR 221 000”; |
| --- | --- |

c)

panta c) punktā summu “EUR 209 000” aizstāj ar summu “EUR 221 000”;

| 2) | direktīvas 13. panta pirmo daļu groza šādi:






  a) | panta a) punktā summu “EUR 5 225 000” aizstāj ar summu “EUR 5 548 000”; |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas 13. panta pirmo daļu groza šādi:

a)

panta a) punktā summu “EUR 5 225 000” aizstāj ar summu “EUR 5 548 000”;

| b) | panta b) punktā summu “EUR 209 000” aizstāj ar summu “EUR 221 000”. |
| --- | --- |

b)

panta b) punktā summu “EUR 209 000” aizstāj ar summu “EUR 221 000”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2018. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

1

(2)  Padomes 2013. gada 2. decembra Lēmums 2014/115/ES par to, lai noslēgtu Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (OV L 68, 7.3.2014., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV L 68, 7.3.2014., 4. lpp.

3

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/21

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/2366

(2017. gada 18. decembris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/23/ES groza attiecībā uz piemērošanas robežvērtībām līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 4. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2014/115/ES (2) Padome apstiprināja Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) (3), kas noslēgts Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros. Nolīgums ir daudzpusējs instruments, un tā mērķis ir Nolīguma pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīgumu piemēro visiem iepirkuma līgumiem, kuru vērtība sasniedz vai pārsniedz summas (“robežvērtības”), kas ir paredzētas Nolīgumā un noteiktas kā speciālās aizņēmuma tiesības. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2014/115/ES (2) Padome apstiprināja Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) (3), kas noslēgts Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros. Nolīgums ir daudzpusējs instruments, un tā mērķis ir Nolīguma pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīgumu piemēro visiem iepirkuma līgumiem, kuru vērtība sasniedz vai pārsniedz summas (“robežvērtības”), kas ir paredzētas Nolīgumā un noteiktas kā speciālās aizņēmuma tiesības.

| (2) | Viens no Direktīvas 2014/23/ES mērķiem ir ļaut līgumslēdzējiem un līgumslēdzējām iestādēm, kas piemēro minēto direktīvu, vienlaikus ievērot Nolīgumā paredzētās saistības. Lai to panāktu, minētajā direktīvā paredzētās robežvērtības attiecībā uz publiskajiem līgumiem, uz kuriem attiecas arī Nolīgums, būtu jāpielāgo, lai nodrošinātu to atbilstību Nolīgumā noteikto robežvērtību euro ekvivalentiem, kas noapaļoti līdz tuvākajam tūkstotim. |
| --- | --- |

(2)

Viens no Direktīvas 2014/23/ES mērķiem ir ļaut līgumslēdzējiem un līgumslēdzējām iestādēm, kas piemēro minēto direktīvu, vienlaikus ievērot Nolīgumā paredzētās saistības. Lai to panāktu, minētajā direktīvā paredzētās robežvērtības attiecībā uz publiskajiem līgumiem, uz kuriem attiecas arī Nolīgums, būtu jāpielāgo, lai nodrošinātu to atbilstību Nolīgumā noteikto robežvērtību euro ekvivalentiem, kas noapaļoti līdz tuvākajam tūkstotim.

| (3) | Konsekvences labad ir lietderīgi pielāgot arī tās robežvērtības Direktīvā 2014/23/ES, kuras nav ietvertas Nolīguma darbības jomā. |
| --- | --- |

(3)

Konsekvences labad ir lietderīgi pielāgot arī tās robežvērtības Direktīvā 2014/23/ES, kuras nav ietvertas Nolīguma darbības jomā.

| (4) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2014/23/ES, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2014/23/ES,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvas 2014/23/ES 8. panta 1. punktā summu “EUR 5 225 000” aizstāj ar summu “EUR 5 548 000”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2018. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2013. gada 2. decembra Lēmums 2014/115/ES par to, lai noslēgtu Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (OV L 68, 7.3.2014., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV L 68, 7.3.2014., 4. lpp.

3

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/22

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/2367

(2017. gada 18. decembris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/81/EK groza attiecībā uz piemērošanas robežvērtībām līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/81/EK, ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (1), un jo īpaši tās 68. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2014/115/ES (2) Padome apstiprināja Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) (3), kas noslēgts Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros. Nolīgums ir daudzpusējs instruments, un tā mērķis ir Nolīguma pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīgumu piemēro visiem iepirkuma līgumiem, kuru vērtība sasniedz vai pārsniedz summas (“robežvērtības”), kas ir paredzētas Nolīgumā un noteiktas kā speciālās aizņēmuma tiesības. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2014/115/ES (2) Padome apstiprināja Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) (3), kas noslēgts Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros. Nolīgums ir daudzpusējs instruments, un tā mērķis ir Nolīguma pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīgumu piemēro visiem iepirkuma līgumiem, kuru vērtība sasniedz vai pārsniedz summas (“robežvērtības”), kas ir paredzētas Nolīgumā un noteiktas kā speciālās aizņēmuma tiesības.

| (2) | Viens no Direktīvas 2009/81/EK mērķiem ir ļaut līgumslēdzējiem un līgumslēdzējām iestādēm, kas piemēro minēto direktīvu, vienlaikus ievērot Nolīgumā paredzētās saistības. Lai to panāktu, minētajā direktīvā paredzētās robežvērtības attiecībā uz publiskajiem līgumiem, uz kuriem attiecas arī Nolīgums, būtu jāpielāgo, lai nodrošinātu to atbilstību Nolīgumā noteikto robežvērtību euro ekvivalentiem, kas noapaļoti līdz tuvākajam tūkstotim. |
| --- | --- |

(2)

Viens no Direktīvas 2009/81/EK mērķiem ir ļaut līgumslēdzējiem un līgumslēdzējām iestādēm, kas piemēro minēto direktīvu, vienlaikus ievērot Nolīgumā paredzētās saistības. Lai to panāktu, minētajā direktīvā paredzētās robežvērtības attiecībā uz publiskajiem līgumiem, uz kuriem attiecas arī Nolīgums, būtu jāpielāgo, lai nodrošinātu to atbilstību Nolīgumā noteikto robežvērtību euro ekvivalentiem, kas noapaļoti līdz tuvākajam tūkstotim.

| (3) | Konsekvences labad ir lietderīgi Direktīvā 2009/81/EK noteiktās robežvērtības pielāgot pārskatītajām robežvērtībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/25/ES (4). Tādēļ Direktīva 2009/81/EK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Konsekvences labad ir lietderīgi Direktīvā 2009/81/EK noteiktās robežvērtības pielāgot pārskatītajām robežvērtībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/25/ES (4). Tādēļ Direktīva 2009/81/EK būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Publiskā iepirkuma padomdevējas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Publiskā iepirkuma padomdevējas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvas 2009/81/EK 8. pantu groza šādi:

| 1) | panta a) punktā summu “EUR 418 000” aizstāj ar summu “EUR 443 000”; |
| --- | --- |

1)

panta a) punktā summu “EUR 418 000” aizstāj ar summu “EUR 443 000”;

| 2) | panta b) punktā summu “EUR 5 225 000” aizstāj ar summu “EUR 5 548 000”. |
| --- | --- |

2)

panta b) punktā summu “EUR 5 225 000” aizstāj ar summu “EUR 5 548 000”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2018. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.

1

(2)  Padomes 2013. gada 2. decembra Lēmums 2014/115/ES par to, lai noslēgtu Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (OV L 68, 7.3.2014., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV L 68, 7.3.2014., 4. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

4

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/24

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2368

(2017. gada 18. decembris),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/325, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/325 (2) pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/325 (2) pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam

| (2) | Tomēr Īstenošanas regula (ES) 2017/325 neparedzēja iespēju uzņēmumiem, kuri augstas stiprības poliestera pavedienus nebija eksportējuši sākotnējās izmeklēšanas periodā, pieprasīt pārskatīšanu, lai noteiktu, vai tiem arī varētu piemērot maksājuma likmi, ko piemēro izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(2)

Tomēr Īstenošanas regula (ES) 2017/325 neparedzēja iespēju uzņēmumiem, kuri augstas stiprības poliestera pavedienus nebija eksportējuši sākotnējās izmeklēšanas periodā, pieprasīt pārskatīšanu, lai noteiktu, vai tiem arī varētu piemērot maksājuma likmi, ko piemēro izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās.

| (3) | Šādu pārskatīšanu varētu veikt tad, ja jaunais eksportētājs vai ražotājs attiecīgajā eksportētājvalstī ir sniedzis Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka 1) tas netika eksportējis ražojumu izmeklēšanas periodā, ar kuru pamatoti pasākumi; 2) tas nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas piemērotie pasākumi; un 3) pēc izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis attiecīgās preces vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu. |
| --- | --- |

(3)

Šādu pārskatīšanu varētu veikt tad, ja jaunais eksportētājs vai ražotājs attiecīgajā eksportētājvalstī ir sniedzis Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka 1) tas netika eksportējis ražojumu izmeklēšanas periodā, ar kuru pamatoti pasākumi; 2) tas nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas piemērotie pasākumi; un 3) pēc izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis attiecīgās preces vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu.

| (4) | Tāpēc ir lietderīgi attiecīgi grozīt Īstenošanas regulu (ES) 2017/325, lai paredzētu jauniem eksportētājiem iespēju pieprasīt šādu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc ir lietderīgi attiecīgi grozīt Īstenošanas regulu (ES) 2017/325, lai paredzētu jauniem eksportētājiem iespēju pieprasīt šādu pārskatīšanu.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu.

| (6) | Ņemot vērā iepriekš minēto, būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2017/325 1. pants, |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā iepriekš minēto, būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2017/325 1. pants,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2017/325 1. pantā iekļauj šādu 5. punktu:

“5.   Ja kāda persona no Ķīnas Tautas Republikas sniedz pietiekamus pierādījumus Komisijai, ka tā:

| a) | sākotnējās izmeklēšanas periodā (no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam) nav eksportējusi 1. punktā aprakstītās Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes preces; |
| --- | --- |

a)

sākotnējās izmeklēšanas periodā (no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam) nav eksportējusi 1. punktā aprakstītās Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes preces;

| b) | tā nav saistīta ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un |
| --- | --- |

b)

tā nav saistīta ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un

| c) | pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda beigām tā ir vai nu faktiski eksportējusi 1. punktā aprakstītās preces, vai arī uzņēmusies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu, |
| --- | --- |

c)

pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda beigām tā ir vai nu faktiski eksportējusi 1. punktā aprakstītās preces, vai arī uzņēmusies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,

Komisija var grozīt I pielikumu, lai uz šo personu attiecinātu izlasē neiekļautajiem ražotājiem, kuri sadarbojās, piemērojamo maksājumu, proti, 5,3 %.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Komisijas 2017. gada 24. februāra Īstenošanas regula (ES) 2017/325, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam (OV L 49, 25.2.2017., 6. lpp.).

2

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/26

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2369

(2017. gada 18. decembris),

ar kuru Īstenošanas regulu (ES) Nr. 743/2013, ar ko ievieš aizsardzības pasākumus lietošanai pārtikā paredzētu gliemeņu importam no Turcijas, groza attiecībā uz tās piemērošanas periodu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (1), un jo īpaši tās 22. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 743/2013 (2) tika pieņemta tāpēc, ka Komisijas revīzijas dienests, veicot revīzijas Turcijā, konstatēja nepilnības to oficiālo kontroļu īstenošanā, kurās pārbauda eksportam uz Savienību paredzētu gliemeņu produkciju, un tāpēc, ka dalībvalstis ziņoja par neatbilstošiem Turcijas izcelsmes gliemeņu sūtījumiem, kuri neatbilda Savienības mikrobioloģiskajiem standartiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 743/2013 (2) tika pieņemta tāpēc, ka Komisijas revīzijas dienests, veicot revīzijas Turcijā, konstatēja nepilnības to oficiālo kontroļu īstenošanā, kurās pārbauda eksportam uz Savienību paredzētu gliemeņu produkciju, un tāpēc, ka dalībvalstis ziņoja par neatbilstošiem Turcijas izcelsmes gliemeņu sūtījumiem, kuri neatbilda Savienības mikrobioloģiskajiem standartiem.

| (2) | Komisijas revīzijas dienesta veiktajā jaunākajā revīzijā 2015. gada septembrī joprojām tika konstatētas būtiskas nepilnības eksportam uz Savienību paredzētu gliemeņu kontroles sistēmā. Turcijas kompetentās iestādes ir iesniegušas informāciju par korektīviem pasākumiem, kas uzsākti, lai novērstu minētās nepilnības. Tomēr dažas no minētajām nepilnībām, konkrētāk, laboratoriju darbības nepilnības, joprojām nav novērstas. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas revīzijas dienesta veiktajā jaunākajā revīzijā 2015. gada septembrī joprojām tika konstatētas būtiskas nepilnības eksportam uz Savienību paredzētu gliemeņu kontroles sistēmā. Turcijas kompetentās iestādes ir iesniegušas informāciju par korektīviem pasākumiem, kas uzsākti, lai novērstu minētās nepilnības. Tomēr dažas no minētajām nepilnībām, konkrētāk, laboratoriju darbības nepilnības, joprojām nav novērstas.

| (3) | Ņemot vērā konkrēto produktu raksturu, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 743/2013 piemērošanas termiņš būtu jāpagarina, līdz ir pietiekamas garantijas, un dalībvalstu veiktās pārbaudes uzskatāmi rāda, ka sūtījumi ir atbilstīgi, un pēcpārbaudes revīzija apstiprina, ka pasākumu atcelšana ir iespējama. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā konkrēto produktu raksturu, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 743/2013 piemērošanas termiņš būtu jāpagarina, līdz ir pietiekamas garantijas, un dalībvalstu veiktās pārbaudes uzskatāmi rāda, ka sūtījumi ir atbilstīgi, un pēcpārbaudes revīzija apstiprina, ka pasākumu atcelšana ir iespējama.

| (4) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 743/2013 5. panta otrajā daļā datumu “2017. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “2021. gada 31. decembrim”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.

1

(2)  Komisijas 2013. gada 31. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 743/2013, ar ko ievieš aizsardzības pasākumus lietošanai pārtikā paredzētu gliemeņu importam no Turcijas (OV L 205, 1.8.2013., 1. lpp.).

2

---

LĒMUMI

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/28

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/2370

(2017. gada 18. decembris),

ar ko atbalsta Hāgas rīcības kodeksu un ballistisko raķešu neizplatīšanu, īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“stratēģija”), kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar pasākumiem, kas ir jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu ieroču izplatīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“stratēģija”), kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar pasākumiem, kas ir jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu ieroču izplatīšanu.

| (2) | Savienība aktīvi īsteno stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, konkrēti, piešķir finanšu līdzekļus, lai atbalstītu konkrētus projektus, kuru mērķis ir uzlabot daudzpusējo ieroču neizplatīšanas sistēmu, un daudzpusējus pasākumus, ar kuriem veicina uzticēšanos. Minētās daudzpusējās ieroču neizplatīšanas sistēmas sastāvdaļa ir Hāgas rīcības kodekss pret ballistisko raķešu izplatīšanu (“kodekss”). |
| --- | --- |

(2)

Savienība aktīvi īsteno stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, konkrēti, piešķir finanšu līdzekļus, lai atbalstītu konkrētus projektus, kuru mērķis ir uzlabot daudzpusējo ieroču neizplatīšanas sistēmu, un daudzpusējus pasākumus, ar kuriem veicina uzticēšanos. Minētās daudzpusējās ieroču neizplatīšanas sistēmas sastāvdaļa ir Hāgas rīcības kodekss pret ballistisko raķešu izplatīšanu (“kodekss”).

| (3) | Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP (1). Minētajā kopējā nostājā Savienība ir aicināta inter alia pārliecināt pēc iespējas vairāk valstu pievienoties kodeksam, jo īpaši tās valstis, kurām ir ballistisko raķešu spējas, kā arī turpināt izstrādāt un īstenot kodeksu, jo īpaši pasākumus, ar kuriem veicina uzticēšanos, un veicināt ciešāku kodeksa saikni ar Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) daudzpusējo ieroču neizplatīšanas sistēmu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP (1). Minētajā kopējā nostājā Savienība ir aicināta inter alia pārliecināt pēc iespējas vairāk valstu pievienoties kodeksam, jo īpaši tās valstis, kurām ir ballistisko raķešu spējas, kā arī turpināt izstrādāt un īstenot kodeksu, jo īpaši pasākumus, ar kuriem veicina uzticēšanos, un veicināt ciešāku kodeksa saikni ar Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) daudzpusējo ieroču neizplatīšanas sistēmu.

| (4) | Padome 2008. gada 8. decembrī pieņēma secinājumus un dokumentu ar nosaukumu “Jaunas Eiropas Savienības darbības līnijas, apkarojot masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu izplatīšanu”. Dokumentā inter alia teikts, ka masu iznīcināšanas ieroču (MII) un to nogādes sistēmu izplatīšana joprojām ir viens no lielākajiem drošības apdraudējumiem un ka ieroču neizplatīšanas politika ir būtiski svarīga kopējās ārpolitikas un drošības politikas daļa. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2008. gada 8. decembrī pieņēma secinājumus un dokumentu ar nosaukumu “Jaunas Eiropas Savienības darbības līnijas, apkarojot masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu izplatīšanu”. Dokumentā inter alia teikts, ka masu iznīcināšanas ieroču (MII) un to nogādes sistēmu izplatīšana joprojām ir viens no lielākajiem drošības apdraudējumiem un ka ieroču neizplatīšanas politika ir būtiski svarīga kopējās ārpolitikas un drošības politikas daļa.

| (5) | Padome 2008. gada 18. decembrī pieņēma Lēmumu 2008/974/KĀDP (2), atbalstot kodeksu saistībā ar stratēģijas īstenošanu. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2008. gada 18. decembrī pieņēma Lēmumu 2008/974/KĀDP (2), atbalstot kodeksu saistībā ar stratēģijas īstenošanu.

| (6) | Padome 2012. gada 23. jūlijā pieņēma Lēmumu 2012/423/KĀDP (3). Pateicoties minētajam lēmumam, varēja veiksmīgi sekmēt kodeksa vispārēju piemērošanu un atbilstību tā principiem. |
| --- | --- |

(6)

Padome 2012. gada 23. jūlijā pieņēma Lēmumu 2012/423/KĀDP (3). Pateicoties minētajam lēmumam, varēja veiksmīgi sekmēt kodeksa vispārēju piemērošanu un atbilstību tā principiem.

| (7) | Padome 2014. gada 15. decembrī pieņēma Lēmumu 2014/913/KĀDP (4). Minētais lēmums ir palīdzējis uzlabot kodeksa pamanāmību un līdz ar to ir veicinājis jaunu locekļu pievienošanos kodeksam. Savienības prioritāte ir turpināt dialogu starp valstīm, kas pievienojušās kodeksam, un tām, kuras tam nav pievienojušās, lai turpmāk veicinātu kodeksa vispārēju piemērošanu, kā arī lai uzlabotu tā īstenošanu un pastiprinātu tā darbību. Ar šo lēmumu būtu jāveicina minētais process. |
| --- | --- |

(7)

Padome 2014. gada 15. decembrī pieņēma Lēmumu 2014/913/KĀDP (4). Minētais lēmums ir palīdzējis uzlabot kodeksa pamanāmību un līdz ar to ir veicinājis jaunu locekļu pievienošanos kodeksam. Savienības prioritāte ir turpināt dialogu starp valstīm, kas pievienojušās kodeksam, un tām, kuras tam nav pievienojušās, lai turpmāk veicinātu kodeksa vispārēju piemērošanu, kā arī lai uzlabotu tā īstenošanu un pastiprinātu tā darbību. Ar šo lēmumu būtu jāveicina minētais process.

| (8) | Vispārīgāk raugoties, fakts, ka joprojām tiek izplatītas tādas ballistiskās raķetes, kas spēj nogādāt MII, starptautiskajai sabiedrībai rada arvien lielākas bažas; tas jo īpaši attiecas uz pašreizējām raķešu programmām Tuvajos Austrumos, Ziemeļaustrumāzijā un Dienvidaustrumāzijā. |
| --- | --- |

(8)

Vispārīgāk raugoties, fakts, ka joprojām tiek izplatītas tādas ballistiskās raķetes, kas spēj nogādāt MII, starptautiskajai sabiedrībai rada arvien lielākas bažas; tas jo īpaši attiecas uz pašreizējām raķešu programmām Tuvajos Austrumos, Ziemeļaustrumāzijā un Dienvidaustrumāzijā.

| (9) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome (ANO DP) Rezolūcijā (ANO DPR) 1540 (2004) uzsvēra un ANO DPR 1977 (2011) un 2325 (2016) atgādināja, ka kodolieroču, ķīmisko un bioloģisko ieroču, kā arī to nogādes līdzekļu izplatīšana rada draudus mieram un drošībai pasaulē, un noteica valstīm pienākumu inter alia atturēties sniegt nevalstiskiem dalībniekiem jebkādu palīdzību izstrādāt, iegūt, ražot, turēt īpašumā, pārvadāt, nodot citiem vai izmantot kodolieročus, ķīmiskos vai bioloģiskos ieročus un to nogādes līdzekļus. To, ka kodolieroči, ķīmiskie un bioloģiskie ieroči, kā arī to nogādes līdzekļi apdraud mieru un drošību pasaulē, vēlreiz apstiprināja ANO DPR 1887 (2009) par kodolieroču neizplatīšanu un kodolatbruņošanos, |
| --- | --- |

(9)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome (ANO DP) Rezolūcijā (ANO DPR) 1540 (2004) uzsvēra un ANO DPR 1977 (2011) un 2325 (2016) atgādināja, ka kodolieroču, ķīmisko un bioloģisko ieroču, kā arī to nogādes līdzekļu izplatīšana rada draudus mieram un drošībai pasaulē, un noteica valstīm pienākumu inter alia atturēties sniegt nevalstiskiem dalībniekiem jebkādu palīdzību izstrādāt, iegūt, ražot, turēt īpašumā, pārvadāt, nodot citiem vai izmantot kodolieročus, ķīmiskos vai bioloģiskos ieročus un to nogādes līdzekļus. To, ka kodolieroči, ķīmiskie un bioloģiskie ieroči, kā arī to nogādes līdzekļi apdraud mieru un drošību pasaulē, vēlreiz apstiprināja ANO DPR 1887 (2009) par kodolieroču neizplatīšanu un kodolatbruņošanos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Saskaņā ar ES stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“stratēģija”), kurā paredzēts mērķis atbalstīt, īstenot un stiprināt daudzpusējus atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumus un vienošanās, Savienība turpina atbalstīt Hāgas rīcības kodeksa pret ballistisko raķešu izplatīšanu (“kodekss”) vispārēju un pilnīgu piemērošanu un darbības pastiprināšanu.

2.   Kodeksa atbalstam paredzētās darbības, kas atbilst saskaņā ar stratēģiju veiktajiem pasākumiem, ir reģionāli un apakšreģionāli semināri, konferences, ekspertu vizītes, pētniecība, informēšana un saziņa, kā arī papildpasākumi līdztekus starptautiskām konferencēm.

3.   Šo darbību mērķis ir:

| a) | veicināt to, lai kodeksam pievienotos arvien vairāk valstu, un galu galā tā vispārēju piemērošanu; |
| --- | --- |

a)

veicināt to, lai kodeksam pievienotos arvien vairāk valstu, un galu galā tā vispārēju piemērošanu;

| b) | atbalstīt kodeksa pilnīgu īstenošanu, |
| --- | --- |

b)

atbalstīt kodeksa pilnīgu īstenošanu,

| c) | veicināt dialogu starp valstīm, kas pievienojušās kodeksam, un tām, kuras tam nav pievienojušās, ar mērķi palīdzēt veidot uzticēšanos un pārredzamību, veicināt atturēšanos un radīt lielāku stabilitāti un drošību visiem; |
| --- | --- |

c)

veicināt dialogu starp valstīm, kas pievienojušās kodeksam, un tām, kuras tam nav pievienojušās, ar mērķi palīdzēt veidot uzticēšanos un pārredzamību, veicināt atturēšanos un radīt lielāku stabilitāti un drošību visiem;

| d) | palielināt kodeksa pamanāmību un uzlabot sabiedrības informētību par riskiem un apdraudējumiem, ko rada ballistisko raķešu izplatīšana; |
| --- | --- |

d)

palielināt kodeksa pamanāmību un uzlabot sabiedrības informētību par riskiem un apdraudējumiem, ko rada ballistisko raķešu izplatīšana;

| e) | izpētīt – jo īpaši ar akadēmisku pētījumu palīdzību – iespējas stiprināt kodeksa darbību un veicināt sadarbību starp kodeksu un citiem attiecīgiem daudzpusējiem instrumentiem, tādiem kā raķešu tehnoloģiju kontroles režīms, ANO DPR 1540 (2004) un Apvienoto Nāciju Organizācijas kosmosā nogādāto objektu reģistrs. |
| --- | --- |

e)

izpētīt – jo īpaši ar akadēmisku pētījumu palīdzību – iespējas stiprināt kodeksa darbību un veicināt sadarbību starp kodeksu un citiem attiecīgiem daudzpusējiem instrumentiem, tādiem kā raķešu tehnoloģiju kontroles režīms, ANO DPR 1540 (2004) un Apvienoto Nāciju Organizācijas kosmosā nogādāto objektu reģistrs.

4.   Projektu sīkāks apraksts ir sniegts pielikumā.

2. pants

1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Augstais pārstāvis (AP).

2.   Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projektu tehnisko īstenošanu veic Fondation pour la recherche stratégique (FRS). FRS šo uzdevumu veic AP kontrolē. Šajā nolūkā AP ar FRS vienojas par vajadzīgo uzdevuma izpildes kārtību.

3. pants

1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 1 878 120,05.

2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā paredzētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.

3.   Komisija uzrauga 2. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Šajā nolūkā tā pēc šā lēmuma pieņemšanas noslēdz dotāciju nolīgumu ar FRS par atsauces summu. Minētajam dotāciju nolīgumam piemēro noteikumus par dotācijām, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (5). Nolīgumā paredz, ka FRS ir jānodrošina Savienības ieguldījuma redzamība atbilstīgi tā apjomam.

4.   Komisija 3. punktā minēto dotāciju nolīgumu cenšas noslēgt iespējami drīz pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi, ja rodas kādas grūtības minētajā procesā, un par dotāciju nolīguma noslēgšanas dienu.

4. pants

1.   AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz FRS sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Padomes veiktie novērtējumi balstās uz minētajiem ziņojumiem.

2.   Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu finansiālajiem aspektiem.

5. pants

1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

2.   Šis lēmums zaudē spēku 40 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā dotāciju nolīguma noslēgšanas dienas. Tomēr tas zaudē spēku sešus mēnešus pēc stāšanās spēkā, ja līdz tam laikam nav noslēgts dotāciju nolīgums.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

K. SIMSON

---

(1)  Padomes Kopējā nostāja 2003/805/KĀDP (2003. gada 17. novembris) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu (OV L 302, 20.11.2003., 34. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums 2008/974/KĀDP (2008. gada 18. decembris), atbalstot Hāgas rīcības kodeksu pret ballistisko raķešu izplatīšanu saistībā ar ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģijas īstenošanu (OV L 345, 23.12.2008., 91. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2012/423/KĀDP (2012. gada 23. jūlijs), ar ko atbalsta ballistisko raķešu neizplatīšanu saistībā ar ES Stratēģijas masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai un Padomes Kopējās nostājas 2003/805/KĀDP īstenošanu (OV L 196, 24.7.2012., 74. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums 2014/913/KĀDP (2014. gada 15. decembris), ar ko atbalsta Hāgas rīcības kodeksu un ballistisko raķešu neizplatīšanu, īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 360, 17.12.2014., 44. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

1.   MĒRĶIS

Šā lēmuma mērķis ir ar konkrētiem pasākumiem veicināt Hāgas rīcības kodeksa pret ballistisko raķešu izplatīšanu (“kodekss”) vispārēju un pilnīgu piemērošanu un darbības pastiprināšanu atbilstoši ES Stratēģijai masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai.

Šis lēmums papildinās Savienības diplomātisko iesaisti ar valstīm, kas ir pievienojušās kodeksam, un valstīm, kas tam nav pievienojušās. Šajā sakarā attiecīgie Savienības vēstījumi ir šādi:

| a) | valstīm, kas ir pievienojušās kodeksam:






  i) | tas, cik svarīgi ir kodeksu pilnībā īstenot, jo īpaši, izmantojot kodeksā paredzētās ikgadējās deklarācijas un iepriekšējos paziņojumus par raķešu palaišanu; |
| --- | --- | --- |

a)

valstīm, kas ir pievienojušās kodeksam:

i)

tas, cik svarīgi ir kodeksu pilnībā īstenot, jo īpaši, izmantojot kodeksā paredzētās ikgadējās deklarācijas un iepriekšējos paziņojumus par raķešu palaišanu;

| ii) | aicinājums pilnībā izmantot kodeksu kā līdzekli, ar ko veicināt pārredzamību un uzticēšanos – gan reģionāli, gan starptautiski – un palīdzēt mazināt un novērst ballistisko raķešu, ar kurām var nogādāt masu iznīcināšanas ieročus (MII), izplatīšanu; |
| --- | --- |

ii)

aicinājums pilnībā izmantot kodeksu kā līdzekli, ar ko veicināt pārredzamību un uzticēšanos – gan reģionāli, gan starptautiski – un palīdzēt mazināt un novērst ballistisko raķešu, ar kurām var nogādāt masu iznīcināšanas ieročus (MII), izplatīšanu;

| b) | valstīm, kas nav pievienojušās kodeksam:






  i) | aicinājums pievienoties kodeksam un tādā veidā sniegt ieguldījumu plašākos daudzpusējos centienos novērst MII un to nogādes līdzekļu izplatīšanu; |
| --- | --- | --- |

b)

valstīm, kas nav pievienojušās kodeksam:

i)

aicinājums pievienoties kodeksam un tādā veidā sniegt ieguldījumu plašākos daudzpusējos centienos novērst MII un to nogādes līdzekļu izplatīšanu;

| ii) | izmantot kodeksa noteikumus, lai palīdzētu samazināt reģionālus saspīlējumus un veidot uzticēšanos, tādā veidā veicinot lielāku drošību visiem. |
| --- | --- |

ii)

izmantot kodeksa noteikumus, lai palīdzētu samazināt reģionālus saspīlējumus un veidot uzticēšanos, tādā veidā veicinot lielāku drošību visiem.

Papildus tam šo lēmumu izmantos, lai palīdzētu finansēt ierobežotu skaitu pētījumu par sinerģijām starp kodeksu un citiem attiecīgiem daudzpusējiem instrumentiem, tādiem kā raķešu tehnoloģiju kontroles režīms (MTCR), ANO DPR 1540 (2004) un ANO kosmosā nogādāto objektu reģistrs.

Visbeidzot, šā lēmuma mērķis ir atbalstīt notiekošo starptautiskās kopienas politisko dialogu par drošību un ilgtspējību kosmosā, jo īpaši, nodrošinot ierobežotu finanšu ieguldījumu ikgadējām kosmosam veltītajām konferencēm, ko organizē Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanās pētniecības institūts (UNIDIR) Ženēvā.

2.   PASĀKUMI

2.1.   Pasākumu mērķi:

| a) | veicināt to, lai kodeksam pievienotos arvien vairāk valstu, un galu galā tā vispārēju piemērošanu; |
| --- | --- |

a)

veicināt to, lai kodeksam pievienotos arvien vairāk valstu, un galu galā tā vispārēju piemērošanu;

| b) | atbalstīt to, lai valstis, kuras pievienojušās kodeksam, to pilnīgi īstenotu; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt to, lai valstis, kuras pievienojušās kodeksam, to pilnīgi īstenotu;

| c) | veicināt dialogu starp valstīm, kas pievienojušās kodeksam, un tām, kuras tam nav pievienojušās, ar mērķi palīdzēt veidot uzticēšanos un pārredzamību, veicināt atturēšanos un radīt lielāku stabilitāti un drošību visiem; |
| --- | --- |

c)

veicināt dialogu starp valstīm, kas pievienojušās kodeksam, un tām, kuras tam nav pievienojušās, ar mērķi palīdzēt veidot uzticēšanos un pārredzamību, veicināt atturēšanos un radīt lielāku stabilitāti un drošību visiem;

| d) | popularizēt kodeksu un uzlabot sabiedrības informētību par riskiem un apdraudējumiem, ko rada ballistisko raķešu izplatīšana; |
| --- | --- |

d)

popularizēt kodeksu un uzlabot sabiedrības informētību par riskiem un apdraudējumiem, ko rada ballistisko raķešu izplatīšana;

| e) | izpētīt – jo īpaši ar akadēmisku pētījumu palīdzību – iespējas stiprināt kodeksa darbību un veicināt sadarbību starp kodeksu un citiem attiecīgiem daudzpusējiem instrumentiem, tādiem kā MTCR un ANO DPR 1540 (2004). |
| --- | --- |

e)

izpētīt – jo īpaši ar akadēmisku pētījumu palīdzību – iespējas stiprināt kodeksa darbību un veicināt sadarbību starp kodeksu un citiem attiecīgiem daudzpusējiem instrumentiem, tādiem kā MTCR un ANO DPR 1540 (2004).

2.2.   Pasākumu apraksts:

| a) | FRS organizēs informēšanas pasākumus, ko rīkos kā reģionālus un/vai apakšreģionālus seminārus un ekspertu misijas ar mērķi:






  i) | uzlabot informētību par riskiem un problēmām, ko rada ballistisko raķešu izplatīšana; |
| --- | --- | --- |

a)

FRS organizēs informēšanas pasākumus, ko rīkos kā reģionālus un/vai apakšreģionālus seminārus un ekspertu misijas ar mērķi:

i)

uzlabot informētību par riskiem un problēmām, ko rada ballistisko raķešu izplatīšana;

| ii) | nodrošināt platformu, kur attiecīgajiem ekspertiem neformāli sazināties (“Chatam House noteikumi”) par stratēģiskiem jautājumiem un tādā veidā palīdzēt veidot uzticēšanos starp valstīm; un |
| --- | --- |

ii)

nodrošināt platformu, kur attiecīgajiem ekspertiem neformāli sazināties (“Chatam House noteikumi”) par stratēģiskiem jautājumiem un tādā veidā palīdzēt veidot uzticēšanos starp valstīm; un

| iii) | veicināt Savienības mērķus – kodeksa vispārēju un pilnīgu piemērošanu un darbības pastiprināšanu. |
| --- | --- |

iii)

veicināt Savienības mērķus – kodeksa vispārēju un pilnīgu piemērošanu un darbības pastiprināšanu.

FRS organizēs līdz deviņiem reģionāliem un/vai apakšreģionāliem pasākumiem, tostarp Latīņamerikā un Karību jūras reģionā, Tuvajos Austrumos / Āfrikā un Dienvidaustrumāzijā, kā arī līdz sešām ekspertu misijām uz konkrētām valstīm, kas nav pievienojušās kodeksam. Visus šādus pasākumus īstenos ciešā sadarbībā ar attiecīgo uzņēmējvalstu valdības iestādēm un vajadzības gadījumā ar attiecīgām akadēmiskām aprindām;

| b) | FRS organizēs līdz sešiem kodeksam veltītiem papildpasākumiem līdztekus starptautiskām konferencēm, jo īpaši līdztekus kodeksa ikgadējai sanāksmei Vīnē un ANO Ģenerālās asamblejas Pirmās komitejas sanāksmei Ņujorkā. Šādi papildpasākumi būs paredzēti tam, lai padziļinātu saikni starp kodeksu un ANO atbilstoši Rezolūcijai 71/33, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2016. gada 5. decembrī; |
| --- | --- |

b)

FRS organizēs līdz sešiem kodeksam veltītiem papildpasākumiem līdztekus starptautiskām konferencēm, jo īpaši līdztekus kodeksa ikgadējai sanāksmei Vīnē un ANO Ģenerālās asamblejas Pirmās komitejas sanāksmei Ņujorkā. Šādi papildpasākumi būs paredzēti tam, lai padziļinātu saikni starp kodeksu un ANO atbilstoši Rezolūcijai 71/33, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2016. gada 5. decembrī;

| c) | FRS ciešā sadarbībā ar attiecīgajām iestādēm organizēs starptautiskas ekspertu grupas vizīti kosmisko raķešu palaišanas vietā saskaņā ar kodeksa 4. panta a) punkta ii) apakšpunkta trešo ievilkumu; |
| --- | --- |

c)

FRS ciešā sadarbībā ar attiecīgajām iestādēm organizēs starptautiskas ekspertu grupas vizīti kosmisko raķešu palaišanas vietā saskaņā ar kodeksa 4. panta a) punkta ii) apakšpunkta trešo ievilkumu;

| d) | FRS no Savienības piešķirtās dotācijas trīs reizes pārskaitīs EUR 29 240,00UNIDIR ar mērķi palīdzēt finansēt UNIDIR ikgadējās konferences par kosmosa drošības jautājumiem un tādā veidā dot ieguldījumu vispārējā mērķī atbalstīt kodeksu. FRS un UNIDIR nodrošinās Savienības redzamību šajās konferencēs atbilstoši Savienības ieguldījuma apjomam; |
| --- | --- |

d)

FRS no Savienības piešķirtās dotācijas trīs reizes pārskaitīs EUR 29 240,00UNIDIR ar mērķi palīdzēt finansēt UNIDIR ikgadējās konferences par kosmosa drošības jautājumiem un tādā veidā dot ieguldījumu vispārējā mērķī atbalstīt kodeksu. FRS un UNIDIR nodrošinās Savienības redzamību šajās konferencēs atbilstoši Savienības ieguldījuma apjomam;

| e) | FRS pasūtīs un publicēs vismaz četrus pētījumus par jautājumiem, kas saistīti ar kodeksu, tostarp vienu vai vairākus pētījumus par saikni starp kodeksu un citiem attiecīgiem daudzpusējiem instrumentiem, tādiem kā MTCR un ANO DPR 1540 (2004). Šajā nolūkā FRS lūgs ieguldījumu no visām pētniecības iestādēm, kas ietilpst ES neizplatīšanas un atbruņošanās konsorcijā vai ir ar to saistītas. Par pētījumu tematiem vienosies FRS un attiecīgie Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) dienesti; |
| --- | --- |

e)

FRS pasūtīs un publicēs vismaz četrus pētījumus par jautājumiem, kas saistīti ar kodeksu, tostarp vienu vai vairākus pētījumus par saikni starp kodeksu un citiem attiecīgiem daudzpusējiem instrumentiem, tādiem kā MTCR un ANO DPR 1540 (2004). Šajā nolūkā FRS lūgs ieguldījumu no visām pētniecības iestādēm, kas ietilpst ES neizplatīšanas un atbruņošanās konsorcijā vai ir ar to saistītas. Par pētījumu tematiem vienosies FRS un attiecīgie Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) dienesti;

| f) | FRS veiks saziņas un informēšanas darbības ar mērķi uzlabot kodeksa redzamību un Savienības ieguldījumu tajā. FRS izstrādās detalizētu saziņas un informēšanas plānu, kam vajadzīgs EĀDD un Komisijas apstiprinājums. |
| --- | --- |

f)

FRS veiks saziņas un informēšanas darbības ar mērķi uzlabot kodeksa redzamību un Savienības ieguldījumu tajā. FRS izstrādās detalizētu saziņas un informēšanas plānu, kam vajadzīgs EĀDD un Komisijas apstiprinājums.

2.3.   Pasākumu rezultāti:

| a) | vairāk valstu pievienojušās Kodeksam; |
| --- | --- |

a)

vairāk valstu pievienojušās Kodeksam;

| b) | valstis, kuras pievienojušās kodeksam, to labāk īsteno; |
| --- | --- |

b)

valstis, kuras pievienojušās kodeksam, to labāk īsteno;

| c) | politikas veidotāji, regulatori, eksperti un sabiedrība labāk apzinās, cik svarīgi ir, lai valstis pievienotos kodeksam un to īstenotu; |
| --- | --- |

c)

politikas veidotāji, regulatori, eksperti un sabiedrība labāk apzinās, cik svarīgi ir, lai valstis pievienotos kodeksam un to īstenotu;

| d) | Savienības centieni veicināt kodeksa vispārēju un pilnīgu piemērošanu un darbības pastiprināšanu ir labāk pamanāmi. |
| --- | --- |

d)

Savienības centieni veicināt kodeksa vispārēju un pilnīgu piemērošanu un darbības pastiprināšanu ir labāk pamanāmi.

3.   PASĀKUMU PARTNERI

FRS, darbojoties ciešā saziņā ar EĀDD, turpinās attīstīt efektīvas partnerības ar ieinteresētām reģionālām un apakšreģionālām organizācijām, valstu iestādēm, pētniecības iestādēm un citām attiecīgām struktūrām.

Attiecībā uz 2.2. punkta e) apakšpunktā paredzēto pasākumu FRS cieši sadarbosies ar UNIDIR.

4.   MIJIEDARBĪBA AR SAVIENĪBAS CENTIENIEM

Pamatojoties uz informāciju, ko FRS regulāri sniegs par savām darbībām, Savienība var nolemt tā centienus papildināt ar mērķtiecīgu diplomātisku rīcību, kas paredzēta, lai uzlabotu izpratni par to, cik svarīgi ir, lai valstis pievienotos kodeksam un to īstenotu.

5.   PASĀKUMU ATBALSTA SAŅĒMĒJI

| a) | Valstis – gan tās, kas pievienojušās kodeksam, gan tās, kuras tam nav pievienojušās; |
| --- | --- |

a)

Valstis – gan tās, kas pievienojušās kodeksam, gan tās, kuras tam nav pievienojušās;

| b) | valdību ierēdņi, politikas veidotāji, regulatori, eksperti; |
| --- | --- |

b)

valdību ierēdņi, politikas veidotāji, regulatori, eksperti;

| c) | starptautiskas, reģionālas un apakšreģionālas organizācijas; |
| --- | --- |

c)

starptautiskas, reģionālas un apakšreģionālas organizācijas;

| d) | akadēmiskās aprindas un pilsoniskā sabiedrība; |
| --- | --- |

d)

akadēmiskās aprindas un pilsoniskā sabiedrība;

| e) | kodeksa priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

e)

kodeksa priekšsēdētājs.

6.   DARBĪBAS VIETA

Iespējamās sanāksmju, semināru un citu pasākumu norises vietas izraudzīsies FRS, apspriežoties ar attiecīgajiem EĀDD dienestiem. Kritēriji vietas izvēlei ietvers attiecīgās valsts vai konkrēta reģiona starptautiskas organizācijas vēlmi un apņemšanos uzņemt pasākumu. Konkrētas valstu apmeklējumu vai konkrētās valstīs notiekošu pasākumu vietas būs atkarīgas no ieinteresēto valstu vai starpvaldību organizāciju ielūguma.

7.   ILGUMS

Kopējais paredzētais darbības ilgums ir 36 mēneši.

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/34

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/2371

(2017. gada 18. decembris),

ar ko groza Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2014. gada 22. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/486/KĀDP (1) par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2014. gada 22. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/486/KĀDP (1) par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine).

| (2) | Padome 2017. gada 20. novembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/2161 (2), ar kuru tika grozīts Lēmums 2014/486/KĀDP, līdz 2019. gada 31. maijam pagarinot EUAM Ukraine pilnvaras un tādam pašam laikposmam paredzot finanšu atsauces summu. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2017. gada 20. novembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/2161 (2), ar kuru tika grozīts Lēmums 2014/486/KĀDP, līdz 2019. gada 31. maijam pagarinot EUAM Ukraine pilnvaras un tādam pašam laikposmam paredzot finanšu atsauces summu.

| (3) | Pēc civilās operācijas komandiera ieteikuma Politikas un drošības komiteja 2017. gada 13. decembrī vienojās atvērt reģionālu klātbūtni Odesā. |
| --- | --- |

(3)

Pēc civilās operācijas komandiera ieteikuma Politikas un drošības komiteja 2017. gada 13. decembrī vienojās atvērt reģionālu klātbūtni Odesā.

| (4) | Tāpēc laikposmam līdz 2019. gada 31. maijam būtu jāparedz pārskatīta finanšu atsauces summa un būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2014/486/KĀDP. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc laikposmam līdz 2019. gada 31. maijam būtu jāparedz pārskatīta finanšu atsauces summa un būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2014/486/KĀDP.

| (5) | EUAM Ukraine tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- |

(5)

EUAM Ukraine tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2014/486/KĀDP 14. panta 1. punkta piekto un sesto daļu aizstāj ar šādu:

“Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUAM Ukraine saistītos izdevumus segtu laikposmā no 2017. gada 1. decembra līdz 2019. gada 31. maijam, ir EUR 33 843 302,49.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

K. SIMSON

---

(1)  Padomes Lēmums 2014/486/KDAP (2014. gada 22. jūlijs) par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) (OV L 217, 23.7.2014., 42. lpp.).

1

EUAM Ukraine

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2161 (2017. gada 20. novembris), ar ko groza Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) (OV L 304, 21.11.2017., 48. lpp.).

2

EUAM Ukraine

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/35

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/2372

(2017. gada 16. jūnijs)

par valsts atbalstu SA.31250 – 2011/C (ex 2011/N), ko Bulgārija plāno īstenot par labu BDZ Holding EAD SA, BDZ Passenger EOOD un BDZ Cargo EOOD, un citiem pasākumiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 4051)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstoši minētajiem nosacījumiem (1), un ņemot vērā to iesniegtās piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Bulgārija 2011. gada 18. maija vēstulē paziņoja Komisijai par konkrētiem pasākumiem par labu BDZ Holding EAD SA (2) (“BDZ Holding”) un tā meitasuzņēmumiem BDZ Passenger EOOD (“BDZ Passenger”) un BDZ Cargo EOOD (“BDZ Cargo”). |
| --- | --- |

(1)

Bulgārija 2011. gada 18. maija vēstulē paziņoja Komisijai par konkrētiem pasākumiem par labu BDZ Holding EAD SA (2) (“BDZ Holding”) un tā meitasuzņēmumiem BDZ Passenger EOOD (“BDZ Passenger”) un BDZ Cargo EOOD (“BDZ Cargo”).

BDZ Holding EAD SA

2

BDZ Holding

BDZ Passenger EOOD

BDZ Passenger

BDZ Cargo EOOD

BDZ Cargo

| (2) | Bulgārija 2011. gada 20. maija vēstulē iesniedza Komisijai papildu informāciju. Komisija 2011. gada 15. jūlija un 28. septembra vēstulē pieprasīja papildu informāciju. Bulgārija iesniedza Komisijai papildu informāciju 2011. gada 5. septembra un 7. oktobra vēstulē. |
| --- | --- |

(2)

Bulgārija 2011. gada 20. maija vēstulē iesniedza Komisijai papildu informāciju. Komisija 2011. gada 15. jūlija un 28. septembra vēstulē pieprasīja papildu informāciju. Bulgārija iesniedza Komisijai papildu informāciju 2011. gada 5. septembra un 7. oktobra vēstulē.

| (3) | Komisija 2011. gada 9. novembra vēstulē informēja Bulgāriju par savu lēmumu attiecībā uz minētajiem pasākumiem uzsākt Līguma 108. panta 2. punktā noteikto procedūru (“lēmums sākt procedūru”). Bulgārija 2012. gada 12. janvāra vēstulē iesniedza piezīmes par lēmumu sākt procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 9. novembra vēstulē informēja Bulgāriju par savu lēmumu attiecībā uz minētajiem pasākumiem uzsākt Līguma 108. panta 2. punktā noteikto procedūru (“lēmums sākt procedūru”). Bulgārija 2012. gada 12. janvāra vēstulē iesniedza piezīmes par lēmumu sākt procedūru.

| (4) | Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(4)

Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

| (5) | Komisija saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās personas. Komisija 2012. gada 16. maija vēstulē pārsūtīja šīs piezīmes Bulgārijai, dodot tai iespēju atbildēt. Bulgārijas piezīmes tika saņemtas 2012. gada 13. jūnija vēstulē. Komisija 2012. gada 10. decembra vēstulē informēja ieinteresēto personu par to, ka tās apsvērumu nekonfidenciālā versija ir pārsūtīta Bulgārijai. |
| --- | --- |

(5)

Komisija saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās personas. Komisija 2012. gada 16. maija vēstulē pārsūtīja šīs piezīmes Bulgārijai, dodot tai iespēju atbildēt. Bulgārijas piezīmes tika saņemtas 2012. gada 13. jūnija vēstulē. Komisija 2012. gada 10. decembra vēstulē informēja ieinteresēto personu par to, ka tās apsvērumu nekonfidenciālā versija ir pārsūtīta Bulgārijai.

| (6) | Komisija 2012. gada 12. aprīļa, 24. jūlija un 10. decembra, 2013. gada 7. maija un 5. novembra, 2014. gada 6. maija, 6. jūnija un 29. jūlija, 2015. gada 29. aprīļa un 14. decembra, 2016. gada 26. aprīļa. 15. septembra un 20. oktobra un 2017. gada 3. aprīļa vēstulē pieprasīja no Bulgārijas papildu informāciju. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2012. gada 12. aprīļa, 24. jūlija un 10. decembra, 2013. gada 7. maija un 5. novembra, 2014. gada 6. maija, 6. jūnija un 29. jūlija, 2015. gada 29. aprīļa un 14. decembra, 2016. gada 26. aprīļa. 15. septembra un 20. oktobra un 2017. gada 3. aprīļa vēstulē pieprasīja no Bulgārijas papildu informāciju.

| (7) | Bulgārija iesniedza Komisijai papildu informāciju 2012. gada 7. jūlija un 28. septembra, 2013. gada 31. janvāra, 1. februāra, 30. maija, 2. un 15. oktobra un 2. decembra, 2014. gada 3. janvāra, 6. februāra, 22. aprīļa, 14. maija, 23. jūnija, 4. augusta, 20. augusta, 1., 13. un 23. septembra, 2015. gada 1. jūnija un 9. decembra, 2016. gada 20. janvāra, 31. maija, 12. oktobra un 7. novembra vēstulē. |
| --- | --- |

(7)

Bulgārija iesniedza Komisijai papildu informāciju 2012. gada 7. jūlija un 28. septembra, 2013. gada 31. janvāra, 1. februāra, 30. maija, 2. un 15. oktobra un 2. decembra, 2014. gada 3. janvāra, 6. februāra, 22. aprīļa, 14. maija, 23. jūnija, 4. augusta, 20. augusta, 1., 13. un 23. septembra, 2015. gada 1. jūnija un 9. decembra, 2016. gada 20. janvāra, 31. maija, 12. oktobra un 7. novembra vēstulē.

| (8) | Bulgārija 2014. gada 22. aprīļa un 2016. gada 12. oktobra vēstulē atsauca savu paziņojumu par pārstrukturēšanas atbalstu BDZ Holding, kas bija 1. apsvērumā minēto pasākumu daļa. Bulgārija 2017. gada 5. aprīļa vēstulē pārveidoja savu paziņojumu, samazinot tā parāda apmēru, kuru Bulgārija plānoja dzēst ar parāda dzēšanas pasākumu, kas bija 1. apsvērumā minēto pasākumu daļa. |
| --- | --- |

(8)

Bulgārija 2014. gada 22. aprīļa un 2016. gada 12. oktobra vēstulē atsauca savu paziņojumu par pārstrukturēšanas atbalstu BDZ Holding, kas bija 1. apsvērumā minēto pasākumu daļa. Bulgārija 2017. gada 5. aprīļa vēstulē pārveidoja savu paziņojumu, samazinot tā parāda apmēru, kuru Bulgārija plānoja dzēst ar parāda dzēšanas pasākumu, kas bija 1. apsvērumā minēto pasākumu daļa.

BDZ Holding

| (9) | Bulgārija 2016. gada 7. novembra vēstulē izņēmuma kārtā piekrita tam, ka šo lēmumu pieņem un paziņo tikai angļu valodā. |
| --- | --- |

(9)

Bulgārija 2016. gada 7. novembra vēstulē izņēmuma kārtā piekrita tam, ka šo lēmumu pieņem un paziņo tikai angļu valodā.

2.   PASĀKUMU APRAKSTS

PASĀKUMU APRAKSTS

2.1.   SAŅĒMĒJS

SAŅĒMĒJS

| (10) | Pasākumu saņēmējs ir BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi BDZ Passenger un BDZ Cargo, kas ir 100 % apmērā valstij piederoši uzņēmumi un sniedz dzelzceļa pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumus par atlīdzību Bulgārijā. |
| --- | --- |

(10)

Pasākumu saņēmējs ir BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi BDZ Passenger un BDZ Cargo, kas ir 100 % apmērā valstij piederoši uzņēmumi un sniedz dzelzceļa pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumus par atlīdzību Bulgārijā.

BDZ Holding

BDZ Passenger

BDZ Cargo

| (11) | Akciju sabiedrība BDZ Holding (4) tika izveidota 2001. gadā, kad Bulgārijas valsts dzelzceļa uzņēmums tika sadalīts divās daļās – dzelzceļa infrastruktūras uzņēmumā “Valsts dzelzceļa infrastruktūras uzņēmums” (“VDIU”) un transporta pakalpojumu uzņēmumā (“BDZ Holding”). |
| --- | --- |

(11)

Akciju sabiedrība BDZ Holding (4) tika izveidota 2001. gadā, kad Bulgārijas valsts dzelzceļa uzņēmums tika sadalīts divās daļās – dzelzceļa infrastruktūras uzņēmumā “Valsts dzelzceļa infrastruktūras uzņēmums” (“VDIU”) un transporta pakalpojumu uzņēmumā (“BDZ Holding”).

BDZ Holding

4

BDZ Holding

| (12) | BDZ Holding 2007. gadā tika reorganizēts par kontrolakciju struktūru un izveidoja trīs meitasuzņēmumus, kas nodarbojas attiecīgi ar kravu pārvadājumiem, pasažieru pārvadājumiem un vilces pakalpojumiem. Mātesuzņēmumam BDZ Holding piederēja pasažieru un kravas vagoni, kā arī lokomotīves, ko tas iznomāja saviem meitasuzņēmumiem. Pēdējie minētie bija atbildīgi par ritošā sastāva apkopi. BDZ Holding bija atbildīgs arī par to parādu apkalpošanu, kas bija radušies pirms reorganizācijas. Kad izrādījās, ka šī struktūra ir neefektīva, 2010. gadā vilces pakalpojumu uzņēmums tika pievienots BDZ Holding. |
| --- | --- |

(12)

BDZ Holding 2007. gadā tika reorganizēts par kontrolakciju struktūru un izveidoja trīs meitasuzņēmumus, kas nodarbojas attiecīgi ar kravu pārvadājumiem, pasažieru pārvadājumiem un vilces pakalpojumiem. Mātesuzņēmumam BDZ Holding piederēja pasažieru un kravas vagoni, kā arī lokomotīves, ko tas iznomāja saviem meitasuzņēmumiem. Pēdējie minētie bija atbildīgi par ritošā sastāva apkopi. BDZ Holding bija atbildīgs arī par to parādu apkalpošanu, kas bija radušies pirms reorganizācijas. Kad izrādījās, ka šī struktūra ir neefektīva, 2010. gadā vilces pakalpojumu uzņēmums tika pievienots BDZ Holding.

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

| (13) | Pasažieru un kravas vagonu un lokomotīvju īpašumtiesības 2011. gadā tika nodotas no BDZ Holding tā meitasuzņēmumiem BDZ Passengers un BDZ Cargo. BDZ Holding palika visu to aktīvu īpašnieks, kas nav saistīti ar darbību. |
| --- | --- |

(13)

Pasažieru un kravas vagonu un lokomotīvju īpašumtiesības 2011. gadā tika nodotas no BDZ Holding tā meitasuzņēmumiem BDZ Passengers un BDZ Cargo. BDZ Holding palika visu to aktīvu īpašnieks, kas nav saistīti ar darbību.

BDZ Holding

BDZ Passengers

BDZ Cargo

BDZ Holding

| (14) | BDZ Holding, kura juridiskā adrese ir Sofijā, Bulgārijā, sniedz kravu un pasažieru pārvadājumu pakalpojumus visā Bulgārijā, un tāpēc tam ir visas tiesības pieteikties reģionālā atbalsta saņemšanai saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(14)

BDZ Holding, kura juridiskā adrese ir Sofijā, Bulgārijā, sniedz kravu un pasažieru pārvadājumu pakalpojumus visā Bulgārijā, un tāpēc tam ir visas tiesības pieteikties reģionālā atbalsta saņemšanai saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

BDZ Holding

| (15) | Sabiedrība ar ierobežotu atbildību BDZ Cargo darbojas starptautiskajā un valsts mēroga dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgū. Bulgārija liberalizēja dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgu 2007. gadā. Kopš tā laika tirgū ir ienākuši vairāki privāti uzņēmumi. BDZ Cargo tirgus daļa (neto tonnkilometros) 2016. gadā bija 43 %, un tā galvenie konkurenti bija uzņēmumi Bulgarian Railway Company (25 %), DB Schenker Rail Bulgaria (18 %), Bulmarket (6 %) un Rail Cargo (4 %). |
| --- | --- |

(15)

Sabiedrība ar ierobežotu atbildību BDZ Cargo darbojas starptautiskajā un valsts mēroga dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgū. Bulgārija liberalizēja dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgu 2007. gadā. Kopš tā laika tirgū ir ienākuši vairāki privāti uzņēmumi. BDZ Cargo tirgus daļa (neto tonnkilometros) 2016. gadā bija 43 %, un tā galvenie konkurenti bija uzņēmumi Bulgarian Railway Company (25 %), DB Schenker Rail Bulgaria (18 %), Bulmarket (6 %) un Rail Cargo (4 %).

BDZ Cargo

BDZ Cargo

Bulgarian Railway Company

DB Schenker Rail Bulgaria

Bulmarket

Rail Cargo

| (16) | Sabiedrība ar ierobežotu atbildību BDZ Passenger ir vienīgais valsts pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniedzējs Bulgārijā. BDZ Passenger pilda sabiedrisko pakalpojumu saistības (SPS), aptverot aptuveni 90 % no dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus. BDZ Passenger SPS līgums tika parakstīts 2009. gadā uz 15 gadiem (2010.–2025. gads). |
| --- | --- |

(16)

Sabiedrība ar ierobežotu atbildību BDZ Passenger ir vienīgais valsts pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniedzējs Bulgārijā. BDZ Passenger pilda sabiedrisko pakalpojumu saistības (SPS), aptverot aptuveni 90 % no dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus. BDZ Passenger SPS līgums tika parakstīts 2009. gadā uz 15 gadiem (2010.–2025. gads).

BDZ Passenger

BDZ Passenger

BDZ Passenger

2.2.   PASĀKUMU APRAKSTS UN PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

PASĀKUMU APRAKSTS UN PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

| (17) | Lēmumā sākt procedūru Komisija konstatēja četrus pasākumus, kas varētu būt valsts atbalsts uzņēmumam BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem BDZ Passenger un BDZ Cargo:






  a) | 1. pasākums: pārstrukturēšanas atbalsts, ko veido BDZ Holding kapitāla palielināšana sešas reizes, kopumā BGN 550 miljonu (EUR 281 miljona (5)) apmērā; |
| --- | --- | --- |

(17)

Lēmumā sākt procedūru Komisija konstatēja četrus pasākumus, kas varētu būt valsts atbalsts uzņēmumam BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem BDZ Passenger un BDZ Cargo:

BDZ Holding

BDZ Passenger

BDZ Cargo

a)

1. pasākums: pārstrukturēšanas atbalsts, ko veido BDZ Holding kapitāla palielināšana sešas reizes, kopumā BGN 550 miljonu (EUR 281 miljona (5)) apmērā;

BDZ Holding

5

| b) | 2. pasākums: to parādu dzēšana, kas radušies pirms 2007. gada; |
| --- | --- |

b)

2. pasākums: to parādu dzēšana, kas radušies pirms 2007. gada;

| c) | 3. pasākums: BDZ Holding atbrīvošana no nesamaksāto parādu nomaksas infrastruktūras pārvaldniekam (VDIU); |
| --- | --- |

c)

3. pasākums: BDZ Holding atbrīvošana no nesamaksāto parādu nomaksas infrastruktūras pārvaldniekam (VDIU);

BDZ Holding

| d) | 4. pasākums: pievienotās vērtības nodokļa (“PVN”) atlīdzināšana BDZ Holding, ko veic valsts. |
| --- | --- |

d)

4. pasākums: pievienotās vērtības nodokļa (“PVN”) atlīdzināšana BDZ Holding, ko veic valsts.

BDZ Holding

2.2.1.   1. PASĀKUMS: PĀRSTRUKTURĒŠANAS ATBALSTS

| (18) | Bulgārija plānoja piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu BDZ Holding kapitāla palielināšanai 2011.–2016. gadā – sešas reizes kopumā BGN 550 miljonu (EUR 281 miljona) apmērā – un 2011. gadā paziņoja par to Komisijai. Tomēr līdz šim attiecīgās valsts iestādes nav pieņēmušas galīgo lēmumu par atbalsta piešķiršanu un līdzekļi uzņēmumam BDZ Holding nav samaksāti. |
| --- | --- |

(18)

Bulgārija plānoja piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu BDZ Holding kapitāla palielināšanai 2011.–2016. gadā – sešas reizes kopumā BGN 550 miljonu (EUR 281 miljona) apmērā – un 2011. gadā paziņoja par to Komisijai. Tomēr līdz šim attiecīgās valsts iestādes nav pieņēmušas galīgo lēmumu par atbalsta piešķiršanu un līdzekļi uzņēmumam BDZ Holding nav samaksāti.

BDZ Holding

BDZ Holding

| (19) | Lēmumā sākt procedūru Komisija norādīja, ka minētais pārstrukturēšanas atbalsts būtu uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, un pauda šaubas par to, vai šis atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(19)

Lēmumā sākt procedūru Komisija norādīja, ka minētais pārstrukturēšanas atbalsts būtu uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, un pauda šaubas par to, vai šis atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu.

2.2.2.   2. PASĀKUMS: TO PARĀDU DZĒŠANA, KAS RADUŠIES PIRMS 2007. GADA

| (20) | Saskaņā ar Bulgārijas iesniegto informāciju pirms Bulgārijas iestāšanās Eiropas Savienībā 2007. gada 1. janvārīBDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem 2006. gada 31. decembrī bija nenokārtotas saistības un nodrošinājumi BGN 806 729 558 (EUR 412 miljonu) apmērā. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Bulgārijas iesniegto informāciju pirms Bulgārijas iestāšanās Eiropas Savienībā 2007. gada 1. janvārīBDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem 2006. gada 31. decembrī bija nenokārtotas saistības un nodrošinājumi BGN 806 729 558 (EUR 412 miljonu) apmērā.

BDZ Holding

| (21) | BDZ Holding saistības un nodrošinājumi bija saistīti ar i) tādu finanšu iestāžu aizdevumiem kā Kreditanstalt für Wiederaufbau (“KfW”), Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (“ERAB”) un Starptautiskā Rekonstrukcijas un attīstības banka (“IBRD”), kas galvenokārt bija paredzēti ritošā sastāva atjaunošanai, kā arī ii) pienākumiem saistībā ar tirdzniecību, tostarp attiecībā uz Bulgārijas dzelzceļa infrastruktūras operatoru VDIU, nodrošinājumiem un pienākumiem pret darbiniekiem un apdrošinātājiem, kā arī citiem pienākumiem, tostarp pienākumiem saskaņā ar 2005. gadā noslēgto nolīgumu starp BDZ Holding, Siemens un KfW par ritošā sastāva iegādi. Šo saistību un nodrošinājumu summu sadalījums ir norādīts 1. tabulā.

  1. tabula


  Pārskats par BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu saistībām un nodrošinājumiem 2006. gada 31. decembrī







  (BGN miljonos) |
| --- | --- |
| | Visas BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu saistības 2006. gada 31. decembrī |
| Saistības pret finanšu iestādēm | 201,1 |
| SIEMENS/KfW nolīgums | 307,5 |
| Pienākumi saistībā ar tirdzniecību | 244,5 |
| Pienākumi pret darbiniekiem un apdrošinātājiem | 26,4 |
| Citas saistības, tostarp nodokļi un nodrošinājumi | 27,2 |
| Saistības kopā | 806,7 |

(21)

BDZ Holding saistības un nodrošinājumi bija saistīti ar i) tādu finanšu iestāžu aizdevumiem kā Kreditanstalt für Wiederaufbau (“KfW”), Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (“ERAB”) un Starptautiskā Rekonstrukcijas un attīstības banka (“IBRD”), kas galvenokārt bija paredzēti ritošā sastāva atjaunošanai, kā arī ii) pienākumiem saistībā ar tirdzniecību, tostarp attiecībā uz Bulgārijas dzelzceļa infrastruktūras operatoru VDIU, nodrošinājumiem un pienākumiem pret darbiniekiem un apdrošinātājiem, kā arī citiem pienākumiem, tostarp pienākumiem saskaņā ar 2005. gadā noslēgto nolīgumu starp BDZ Holding, Siemens un KfW par ritošā sastāva iegādi. Šo saistību un nodrošinājumu summu sadalījums ir norādīts 1. tabulā.

BDZ Holding

Kreditanstalt für Wiederaufbau

KfW

IBRD

BDZ Holding

Siemens

KfW

1. tabula

1. tabula

Pārskats par BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu saistībām un nodrošinājumiem 2006. gada 31. decembrī

Pārskats par BDZ Holding

(BGN miljonos)

Visas BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu saistības 2006. gada 31. decembrī

BDZ Holding

Saistības pret finanšu iestādēm

201,1

SIEMENS/KfW nolīgums

SIEMENS/KfW

307,5

Pienākumi saistībā ar tirdzniecību

244,5

Pienākumi pret darbiniekiem un apdrošinātājiem

26,4

Citas saistības, tostarp nodokļi un nodrošinājumi

27,2

Saistības kopā

Saistības kopā

806,7

806,7

| (22) | Bulgārija plānoja daļēji vai pilnā apmērā pārņemt BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu saistības, kas bija radušās pirms 2007. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(22)

Bulgārija plānoja daļēji vai pilnā apmērā pārņemt BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu saistības, kas bija radušās pirms 2007. gada 1. janvāra.

BDZ Holding

| (23) | Lēmumā sākt procedūru Komisija norādīja, ka saistību dzēšana būtu valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, un pauda šaubas par to, vai šis atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu. Bulgārija nelūdza atļaut piemērošanu un nepamatoja, vai pasākums atbilst attiecīgajām prasībām, kas izklāstītas Dzelzceļa vadlīnijās (6). Tāpēc Komisija nevarēja spriest par šā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(23)

Lēmumā sākt procedūru Komisija norādīja, ka saistību dzēšana būtu valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, un pauda šaubas par to, vai šis atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu. Bulgārija nelūdza atļaut piemērošanu un nepamatoja, vai pasākums atbilst attiecīgajām prasībām, kas izklāstītas Dzelzceļa vadlīnijās (6). Tāpēc Komisija nevarēja spriest par šā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu.

6

2.2.3.   3. PASĀKUMS: BDZ HOLDING UN TĀ MEITASUZŅĒMUMU ATBRĪVOŠANA NO NESAMAKSĀTO PARĀDU NOMAKSAS INFRASTRUKTŪRAS PĀRVALDNIEKAM (VDIU)

BDZ HOLDING

| (24) | Saskaņā ar Bulgārijas iesniegto informāciju BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi nebija veikuši visus maksājumus par infrastruktūru, kas viņiem bija jāmaksā uzņēmumam VDIU. Attiecīgi lēmumā sākt procedūru bija norādīti uzņēmumam VDIU nenomaksātie parādi saistībā ar tirdzniecību BGN 45 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar Bulgārijas iesniegto informāciju BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi nebija veikuši visus maksājumus par infrastruktūru, kas viņiem bija jāmaksā uzņēmumam VDIU. Attiecīgi lēmumā sākt procedūru bija norādīti uzņēmumam VDIU nenomaksātie parādi saistībā ar tirdzniecību BGN 45 miljonu apmērā.

BDZ Holding

| (25) | Tā kā Bulgārija neprecizēja šo ar tirdzniecību saistīto parādu izcelsmi un attīstību, Komisija lēmumā sākt procedūru apsvēra iespēju, ka tas, ka netiek prasīta šo parādu nomaksa, iespējams, varētu būt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Šajā saistībā Komisija norādīja, ka saskaņā ar judikatūru valsts uzņēmumu saistību neizpilde (7) var būt valsts atbalsts, ja hipotētisks tirgus ekonomikas dalībnieks tādā pašā situācijā nebūtu varējis rīkojies tā, kā rīkojās valsts uzņēmums, un viņam minētās saistības būtu jāizpilda (8). Tomēr Komisijas rīcībā nebija precīzu faktisko norāžu par to, ka VDIU nebija veicis darbības, kādas šādā situācijā būtu veicis rūpīgs kreditors. Tāpēc Komisija aicināja Bulgāriju iesniegt informāciju, vai un kā VDIU mēģināja panākt, lai tiktu izpildītas nesamaksātās saistības. |
| --- | --- |

(25)

Tā kā Bulgārija neprecizēja šo ar tirdzniecību saistīto parādu izcelsmi un attīstību, Komisija lēmumā sākt procedūru apsvēra iespēju, ka tas, ka netiek prasīta šo parādu nomaksa, iespējams, varētu būt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Šajā saistībā Komisija norādīja, ka saskaņā ar judikatūru valsts uzņēmumu saistību neizpilde (7) var būt valsts atbalsts, ja hipotētisks tirgus ekonomikas dalībnieks tādā pašā situācijā nebūtu varējis rīkojies tā, kā rīkojās valsts uzņēmums, un viņam minētās saistības būtu jāizpilda (8). Tomēr Komisijas rīcībā nebija precīzu faktisko norāžu par to, ka VDIU nebija veicis darbības, kādas šādā situācijā būtu veicis rūpīgs kreditors. Tāpēc Komisija aicināja Bulgāriju iesniegt informāciju, vai un kā VDIU mēģināja panākt, lai tiktu izpildītas nesamaksātās saistības.

7

8

| (26) | Tiktāl, cik bija konstatēts, ka pasākums ir valsts atbalsts, Komisija arī pauda bažas par tā saderību ar iekšējo tirgu saistībā ar tajā laikā paziņoto pārstrukturēšanas atbalstu un attiecīgo pārstrukturēšanas plānu. Šajā saistībā Komisija aicināja Bulgāriju papildināt pārstrukturēšanas plānu ar informāciju par to, kā šie parādi uzņēmumam VDIU tiks nokārtoti. |
| --- | --- |

(26)

Tiktāl, cik bija konstatēts, ka pasākums ir valsts atbalsts, Komisija arī pauda bažas par tā saderību ar iekšējo tirgu saistībā ar tajā laikā paziņoto pārstrukturēšanas atbalstu un attiecīgo pārstrukturēšanas plānu. Šajā saistībā Komisija aicināja Bulgāriju papildināt pārstrukturēšanas plānu ar informāciju par to, kā šie parādi uzņēmumam VDIU tiks nokārtoti.

2.2.4.   4. PASĀKUMS: NEPAREIZI PIEMĒROTĀ PVN ATLĪDZINĀŠANA BDZ HOLDING, KO VEIC VALSTS

BDZ HOLDING

| (27) | Saskaņā ar Bulgārijas iesniegto informāciju Bulgārija iepriekš uzņēmumam BDZ Holding bija atmaksājusi pievienotās vērtības nodokli (“PVN”) BGN 72 miljonu (EUR 36,7 miljonu) apmērā. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar Bulgārijas iesniegto informāciju Bulgārija iepriekš uzņēmumam BDZ Holding bija atmaksājusi pievienotās vērtības nodokli (“PVN”) BGN 72 miljonu (EUR 36,7 miljonu) apmērā.

BDZ Holding

| (28) | Tā kā lēmuma sākt procedūru pieņemšanas laikā Bulgārija neprecizēja PVN atmaksas iemeslus un to, vai šāda atmaksa atbilda Padomes Direktīvai 2006/112/EK (9), Komisija uzskatīja, ka minētā PVN atmaksa, iespējams, varētu būt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Šajā saistībā Komisija norādīja, ka saskaņā ar judikatūru atbalsta jēdziens ietver ne tikai pozitīvus ieguvumus, bet arī pasākumus, kas dažādos veidos mazina maksājumus, kuri parasti tiek iekļauti uzņēmuma budžetā. Tāpēc Komisija aicināja Bulgāriju sniegt papildu informāciju par iemesliem, kāpēc uzņēmumam BDZ Holding tika veikta PVN atmaksa. |
| --- | --- |

(28)

Tā kā lēmuma sākt procedūru pieņemšanas laikā Bulgārija neprecizēja PVN atmaksas iemeslus un to, vai šāda atmaksa atbilda Padomes Direktīvai 2006/112/EK (9), Komisija uzskatīja, ka minētā PVN atmaksa, iespējams, varētu būt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Šajā saistībā Komisija norādīja, ka saskaņā ar judikatūru atbalsta jēdziens ietver ne tikai pozitīvus ieguvumus, bet arī pasākumus, kas dažādos veidos mazina maksājumus, kuri parasti tiek iekļauti uzņēmuma budžetā. Tāpēc Komisija aicināja Bulgāriju sniegt papildu informāciju par iemesliem, kāpēc uzņēmumam BDZ Holding tika veikta PVN atmaksa.

9

BDZ Holding

3.   IEINTERESĒTĀS PERSONAS PIEZĪMES

IEINTERESĒTĀS PERSONAS PIEZĪMES

| (29) | BDZ Cargo konkurents, kas arī darbojas dzelzceļa kravu pārvadājumu jomā un nevēlējās atklāt savu identitāti, iesniedza apsvērumus par diviem pasākumiem, kas minēti lēmumā sākt procedūru. |
| --- | --- |

(29)

BDZ Cargo konkurents, kas arī darbojas dzelzceļa kravu pārvadājumu jomā un nevēlējās atklāt savu identitāti, iesniedza apsvērumus par diviem pasākumiem, kas minēti lēmumā sākt procedūru.

BDZ Cargo

| (30) | Attiecībā uz plānoto pārstrukturēšanas atbalstu (1. pasākums) konkurents ieteica, ka lokomotīves, kuras BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi BDZ Passenger un BDZ Cargo neizmanto, ir jāpārdod un tas būtu kompensācijas pasākums. Konkurents norādīja, ka BDZ Holding savu neizmantoto parku nedarīja pieejamu konkurentiem, kuriem nebija pieejami citi avoti, kur iegūt vai iznomāt lokomotīves. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz plānoto pārstrukturēšanas atbalstu (1. pasākums) konkurents ieteica, ka lokomotīves, kuras BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi BDZ Passenger un BDZ Cargo neizmanto, ir jāpārdod un tas būtu kompensācijas pasākums. Konkurents norādīja, ka BDZ Holding savu neizmantoto parku nedarīja pieejamu konkurentiem, kuriem nebija pieejami citi avoti, kur iegūt vai iznomāt lokomotīves.

BDZ Holding

BDZ Passenger

BDZ Cargo

BDZ Holding

| (31) | Attiecībā uz BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu nokavēto parādu nemaksāšanu uzņēmumam VDIU (3. pasākums) konkurents norādīja, ka, lai gan visiem kravu pārvadātājiem ir jāmaksā vienādas nodevas, tas, ka no BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem netika piedzīti uzkrātie maksājumi, kurus tie bija parādā uzņēmumam VDIU, rada minētajiem uzņēmumiem konkurences priekšrocību. Turklāt konkurents pieprasīja, lai attiecībā uz BDZ tiktu piemēroti kompensācijas pasākumi saskaņā ar Pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai un Dzelzceļa vadlīnijām un lai BDZ Cargo tiktu privatizēts atbilstoši tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu nokavēto parādu nemaksāšanu uzņēmumam VDIU (3. pasākums) konkurents norādīja, ka, lai gan visiem kravu pārvadātājiem ir jāmaksā vienādas nodevas, tas, ka no BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem netika piedzīti uzkrātie maksājumi, kurus tie bija parādā uzņēmumam VDIU, rada minētajiem uzņēmumiem konkurences priekšrocību. Turklāt konkurents pieprasīja, lai attiecībā uz BDZ tiktu piemēroti kompensācijas pasākumi saskaņā ar Pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai un Dzelzceļa vadlīnijām un lai BDZ Cargo tiktu privatizēts atbilstoši tirgus nosacījumiem.

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ

BDZ Cargo

4.   BULGĀRIJAS PIEZĪMES

BULGĀRIJAS PIEZĪMES

| (32) | Atbildē uz lēmumu sākt procedūru un turpmākajā informācijā Bulgārija iesniedza piezīmes un precizējumus par lēmumā sākt procedūru minētajiem faktiem. |
| --- | --- |

(32)

Atbildē uz lēmumu sākt procedūru un turpmākajā informācijā Bulgārija iesniedza piezīmes un precizējumus par lēmumā sākt procedūru minētajiem faktiem.

4.1.   1. PASĀKUMS: PĀRSTRUKTURĒŠANAS ATBALSTS – PAZIŅOJUMA ATSAUKŠANA

1. PASĀKUMS: PĀRSTRUKTURĒŠANAS ATBALSTS – PAZIŅOJUMA ATSAUKŠANA

| (33) | Bulgārija 2014. gada 22. aprīļa vēstulē atsauca paziņojumu par pārstrukturēšanas atbalstu. Tomēr pārstrukturēšanas atbalsts bija minēts turpmāk iesniegtajos dokumentos un galīgi tika atsaukts 2016. gada 7. novembra vēstulē. |
| --- | --- |

(33)

Bulgārija 2014. gada 22. aprīļa vēstulē atsauca paziņojumu par pārstrukturēšanas atbalstu. Tomēr pārstrukturēšanas atbalsts bija minēts turpmāk iesniegtajos dokumentos un galīgi tika atsaukts 2016. gada 7. novembra vēstulē.

| (34) | Bulgārija norādīja, ka tā nevis piešķirs pārstrukturēšanas atbalstu BDZ Holding, bet gan plāno pārfinansēt BDZ Holding saistības, dzēšot daļu parādu, kas bija radušies un nebija samaksāti pirms Bulgārijas iestāšanās ES. |
| --- | --- |

(34)

Bulgārija norādīja, ka tā nevis piešķirs pārstrukturēšanas atbalstu BDZ Holding, bet gan plāno pārfinansēt BDZ Holding saistības, dzēšot daļu parādu, kas bija radušies un nebija samaksāti pirms Bulgārijas iestāšanās ES.

BDZ Holding

BDZ Holding

4.2.   2. PASĀKUMS: TO PARĀDU DZĒŠANA, KAS RADUŠIES PIRMS 2007. GADA

2. PASĀKUMS: TO PARĀDU DZĒŠANA, KAS RADUŠIES PIRMS 2007. GADA

| (35) | Bulgārija paskaidroja, ka 2006. gada 31. decembrī, dienu pirms tās iestāšanās Savienībā, BDZ Holding kopējais saistību un nodrošinājumu apjoms bija BGN 806,7 miljoni (EUR 412 miljoni), kā parādīts 1. tabulā. Ņemot vērā BDZ Holding atmaksātās saistības un tā finanšu vajadzības, Bulgārija plānoja dzēst BDZ Holding saistības BGN 601,9 miljonu (EUR 307,1 miljona) apmērā. Tomēr 2017. gada 5. aprīļa vēstulē Bulgārija grozīja savu paziņojumu un lūdza Komisiju apstiprināt parāda dzēšanu BGN 223,45 miljonu (EUR 114,25 miljonu) apmērā. Pēc paziņojuma grozījuma parādi, kurus plānots dzēst, tostarp soda procenti, ietver i) joprojām nesamaksāto pirmsiestāšanās parādu uzņēmumam KfW IPEX Bank un ii) parādus obligāciju īpašniekiem saistībā ar obligāciju emisiju ISIN BG2100032072 2007. gada 19. novembrī un Finanšu ministrijai, lai pārfinansētu pirmsiestāšanās parādus uzņēmumiem KfW IPEX Bank, ERAB, IBRD, VDUI un NEC AD. Bulgārija iesniedza Komisijai informāciju par joprojām nesamaksātajām summām un paskaidrojumus, kā norādīts turpmāk (sk. 2. tabulu).

  2. tabula


  Tās BDZ Holding saistības 2006. gada 31. decembrī, kuras plānots dzēst










  Kreditora kategorija/summas 2017. gada 31. martā, BGN | BDZ nesamaksātie parādi 2006. gada 31. decembrī (pirmsiestāšanās parādi), BGN | Aizdevums vai cits parāda instruments, ar ko tika pārfinansēti pirmsiestāšanās parādi |
| --- | --- | --- | --- |
| | Nesamaksātie pirmsiestāšanās parādi | Nesamaksātie parādi – BDZ pirmsiestāšanās parādu pārfinansēšanas rezultātā | Soda procenti | |
| a) | Starptautiskie finanšu kreditori |

(35)

Bulgārija paskaidroja, ka 2006. gada 31. decembrī, dienu pirms tās iestāšanās Savienībā, BDZ Holding kopējais saistību un nodrošinājumu apjoms bija BGN 806,7 miljoni (EUR 412 miljoni), kā parādīts 1. tabulā. Ņemot vērā BDZ Holding atmaksātās saistības un tā finanšu vajadzības, Bulgārija plānoja dzēst BDZ Holding saistības BGN 601,9 miljonu (EUR 307,1 miljona) apmērā. Tomēr 2017. gada 5. aprīļa vēstulē Bulgārija grozīja savu paziņojumu un lūdza Komisiju apstiprināt parāda dzēšanu BGN 223,45 miljonu (EUR 114,25 miljonu) apmērā. Pēc paziņojuma grozījuma parādi, kurus plānots dzēst, tostarp soda procenti, ietver i) joprojām nesamaksāto pirmsiestāšanās parādu uzņēmumam KfW IPEX Bank un ii) parādus obligāciju īpašniekiem saistībā ar obligāciju emisiju ISIN BG2100032072 2007. gada 19. novembrī un Finanšu ministrijai, lai pārfinansētu pirmsiestāšanās parādus uzņēmumiem KfW IPEX Bank, ERAB, IBRD, VDUI un NEC AD. Bulgārija iesniedza Komisijai informāciju par joprojām nesamaksātajām summām un paskaidrojumus, kā norādīts turpmāk (sk. 2. tabulu).

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

KfW IPEX Bank

KfW IPEX Bank

IBRD

NEC AD

2. tabula

2. tabula

Tās BDZ Holding saistības 2006. gada 31. decembrī, kuras plānots dzēst

Tās BDZ Holding

Kreditora kategorija/summas 2017. gada 31. martā, BGN

BDZ nesamaksātie parādi 2006. gada 31. decembrī (pirmsiestāšanās parādi), BGN

BDZ

Aizdevums vai cits parāda instruments, ar ko tika pārfinansēti pirmsiestāšanās parādi

Nesamaksātie pirmsiestāšanās parādi

Nesamaksātie parādi – BDZ pirmsiestāšanās parādu pārfinansēšanas rezultātā

BDZ

Soda procenti

a)

Starptautiskie finanšu kreditori

30 967 919

30 967 919

105 642 950

105 642 950

24 901 981

24 901 981

KfW IPEX Bank 80 % DMU

KfW IPEX Bank

DMU

0

76 529 380

Otrā obligāciju emisija ar ISIN BG2100032072 saskaņā ar 2007. gada oktobra parāda izsoles piedāvājumu

ERAB

0

20 980 115

Aktivēta valsts garantija parāda atmaksai, kas radīja BDZ parādu Finanšu ministrijai

BDZ

IBRD

0

8 133 455

Aktivēta valsts garantija parāda atmaksai, kas radīja BDZ parādu Finanšu ministrijai

BDZ

KfW IPEX Bank 85 % EMU

KfW IPEX Bank

EMU

30 967 919

0

| b) | piegādātāji |
| --- | --- |

b)

piegādātāji

0

0

53 884 257

53 884 257

8 051 694

8 051 694

VDUI

0

26 292 761

3 928 815

Otrā obligāciju emisija ar ISIN BG2100032072 saskaņā ar 2007. gada oktobra parāda izsoles piedāvājumu

NEC AD

0

27 591 496

4 122 879

Otrā obligāciju emisija ar ISIN BG2100032072 saskaņā ar 2007. gada oktobra parāda izsoles piedāvājumu

Kopā

Kopā

30 967 919

30 967 919

159 527 207

159 527 207

32 953 675

32 953 675

Avots: informācija, ko Bulgārija iesniedza 2017. gada 5. aprīlī.

Avots:

| (36) | Attiecībā uz saistībām pret IBRD un ERAB Bulgārija paskaidroja, ka šie 1995. gada aizdevumi bija nodrošināti ar 100 % valsts garantiju. Tā kā BDZ Holding nemaksāja maksājumus, kas tam bija jāmaksā, tika aktivēta valsts garantija un Finanšu ministrijai bija jāapkalpo parādi. Attiecīgi saskaņā ar Valsts parāda likumu (10) no datuma, kad bija jāveic maksājumi, uz kuriem attiecās valsts garantija, valdība izmantoja kreditora tiesības, kas tai bija piešķirtas aizdevuma nolīgumos vis-à-vis BDZ Holding veikto maksājumu apmērā. BDZ Holding ir pienākums pilnā apmērā atlīdzināt summas, ko valsts samaksāja IBRD un ERAB, tostarp soda procentus. Attiecībā uz citiem parādiem, kurus pārfinansēja ar 2007. gada 19. novembra obligāciju emisiju ISIN BG2100032072, Bulgārija iesniedza pierādījumus par parāda maksājumiem, kas tika veikti uzņēmumiem KfW IPEX Bank, VDUI un NEC AD. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz saistībām pret IBRD un ERAB Bulgārija paskaidroja, ka šie 1995. gada aizdevumi bija nodrošināti ar 100 % valsts garantiju. Tā kā BDZ Holding nemaksāja maksājumus, kas tam bija jāmaksā, tika aktivēta valsts garantija un Finanšu ministrijai bija jāapkalpo parādi. Attiecīgi saskaņā ar Valsts parāda likumu (10) no datuma, kad bija jāveic maksājumi, uz kuriem attiecās valsts garantija, valdība izmantoja kreditora tiesības, kas tai bija piešķirtas aizdevuma nolīgumos vis-à-vis BDZ Holding veikto maksājumu apmērā. BDZ Holding ir pienākums pilnā apmērā atlīdzināt summas, ko valsts samaksāja IBRD un ERAB, tostarp soda procentus. Attiecībā uz citiem parādiem, kurus pārfinansēja ar 2007. gada 19. novembra obligāciju emisiju ISIN BG2100032072, Bulgārija iesniedza pierādījumus par parāda maksājumiem, kas tika veikti uzņēmumiem KfW IPEX Bank, VDUI un NEC AD.

IBRD

BDZ Holding

10

vis-à-vis BDZ Holding

BDZ Holding

IBRD

KfW IPEX Bank

NEC AD

| (37) | Bulgārija neapstrīd to, ka parāda dzēšana būtu valsts atbalsts par labu BDZ Holding. Tomēr Bulgārija uzskata, ka parādu dzēšana būtu saderīga ar iekšējo tirgu saskaņā ar Dzelzceļa vadlīniju 56. līdz 60. punktu, kā paskaidrots turpmāk. |
| --- | --- |

(37)

Bulgārija neapstrīd to, ka parāda dzēšana būtu valsts atbalsts par labu BDZ Holding. Tomēr Bulgārija uzskata, ka parādu dzēšana būtu saderīga ar iekšējo tirgu saskaņā ar Dzelzceļa vadlīniju 56. līdz 60. punktu, kā paskaidrots turpmāk.

BDZ Holding

| (38) | Pirmkārt, visas minētās saistības bija skaidri noteiktas un individualizētas un radās pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā. Tās bija iekļautas vai nu BDZ Holding konsolidētajā finanšu pārskatā pirms iestāšanās datuma, un/vai radās saskaņā ar līgumiem, kuri bija neatgriezeniski noslēgti pirms minētā datuma. |
| --- | --- |

(38)

Pirmkārt, visas minētās saistības bija skaidri noteiktas un individualizētas un radās pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā. Tās bija iekļautas vai nu BDZ Holding konsolidētajā finanšu pārskatā pirms iestāšanās datuma, un/vai radās saskaņā ar līgumiem, kuri bija neatgriezeniski noslēgti pirms minētā datuma.

BDZ Holding

| (39) | Otrkārt, visas saistības, kuras ir plānots dzēst, bija tieši saistītas ar pasažieru un kravu dzelzceļa pārvadājumiem un galvenokārt radās tādu aizdevumu dēļ, kuri bija paredzēti vairāku dīzeļa un elektrisko iekārtu iegādei, uzņēmumam piederošo kravas vagonu remontam un modernizācijai, kā arī ar dzelzceļa pakalpojumu sniegšanu saistīto saistību, piemēram, saistību pret VDUI, samaksai. |
| --- | --- |

(39)

Otrkārt, visas saistības, kuras ir plānots dzēst, bija tieši saistītas ar pasažieru un kravu dzelzceļa pārvadājumiem un galvenokārt radās tādu aizdevumu dēļ, kuri bija paredzēti vairāku dīzeļa un elektrisko iekārtu iegādei, uzņēmumam piederošo kravas vagonu remontam un modernizācijai, kā arī ar dzelzceļa pakalpojumu sniegšanu saistīto saistību, piemēram, saistību pret VDUI, samaksai.

| (40) | Treškārt, 2016. gadā BDZ Holding parādsaistības bija pārmērīgas un tas atbilda visiem Bulgārijas tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem, lai pret to varētu sākt maksātnespējas procesu. Pārmērīgās parādsaistības neļāva uzņēmumam darboties uz stabila finanšu pamata. Uzņēmums ar savu darbību nespēja segt savas kapitāla vajadzības uzkrāto nesamaksāto parādsaistību dēļ. Uzņēmuma starptautiskie kreditori atteicās apstiprināt parādu pārskatīšanu bez valsts garantijas, kas saskaņā ar Bulgārijas iesniegto informāciju varēja radīt papildu bažas par valsts atbalstu. BDZ Holding uzņēmējdarbības plāns liecina, ka pirms iestāšanās radušos parādu dzēšana ir vajadzīga, lai uzlabotu uzņēmuma finanšu rādītājus. |
| --- | --- |

(40)

Treškārt, 2016. gadā BDZ Holding parādsaistības bija pārmērīgas un tas atbilda visiem Bulgārijas tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem, lai pret to varētu sākt maksātnespējas procesu. Pārmērīgās parādsaistības neļāva uzņēmumam darboties uz stabila finanšu pamata. Uzņēmums ar savu darbību nespēja segt savas kapitāla vajadzības uzkrāto nesamaksāto parādsaistību dēļ. Uzņēmuma starptautiskie kreditori atteicās apstiprināt parādu pārskatīšanu bez valsts garantijas, kas saskaņā ar Bulgārijas iesniegto informāciju varēja radīt papildu bažas par valsts atbalstu. BDZ Holding uzņēmējdarbības plāns liecina, ka pirms iestāšanās radušos parādu dzēšana ir vajadzīga, lai uzlabotu uzņēmuma finanšu rādītājus.

BDZ Holding

BDZ Holding

| (41) | Ceturtkārt, parāda dzēšanas vienīgais mērķis ir atbrīvot BDZ Holding no parādiem, kuri bija radušies pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā, un normalizēt uzņēmuma finanšu stāvokli. Šo parādu dzēšana nepārsniedz to, kas ir pamatoti nepieciešams, lai atjaunotu uzņēmuma finansiālo dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(41)

Ceturtkārt, parāda dzēšanas vienīgais mērķis ir atbrīvot BDZ Holding no parādiem, kuri bija radušies pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā, un normalizēt uzņēmuma finanšu stāvokli. Šo parādu dzēšana nepārsniedz to, kas ir pamatoti nepieciešams, lai atjaunotu uzņēmuma finansiālo dzīvotspēju.

BDZ Holding

| (42) | Piektkārt, saistību atcelšana nedotu BDZ Holding konkurences priekšrocību, kas kaitētu efektīvas konkurences attīstībai tirgū. Tas nepalielinātu BDZ Holding jaudu, kā arī nemainītu tā tirgus pozīciju un neļautu tam ieiet jaunos tirgos citās dalībvalstīs. Turklāt netika kavēta jaunu dalībnieku iekļūšana tirgū, jo pašlaik Bulgārijas dzelzceļa pārvadājumu tirgū papildus BDZ Cargo aktīvi darbojas astoņi tirgus dalībnieki (11). |
| --- | --- |

(42)

Piektkārt, saistību atcelšana nedotu BDZ Holding konkurences priekšrocību, kas kaitētu efektīvas konkurences attīstībai tirgū. Tas nepalielinātu BDZ Holding jaudu, kā arī nemainītu tā tirgus pozīciju un neļautu tam ieiet jaunos tirgos citās dalībvalstīs. Turklāt netika kavēta jaunu dalībnieku iekļūšana tirgū, jo pašlaik Bulgārijas dzelzceļa pārvadājumu tirgū papildus BDZ Cargo aktīvi darbojas astoņi tirgus dalībnieki (11).

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Cargo

11

| (43) | Turklāt Bulgārija paskaidroja, ka uzņēmuma smagais finansiālais stāvoklis ierobežoja tā ieguldījumu iespējas. Nepietiekamo līdzekļu dēļ ir veikti tikai svarīgākie (kārtējie vai ārkārtējie) remontdarbi, un lieli remontdarbi tika atlikti. Konkrētāk, 94 % pasažieru vagonu ir vecāki par 15 gadiem, un 90 % kravas vagonu ir vecāki par 29 gadiem; 90 % dīzeļa iekārtu un 45 % elektrisko iekārtu ir vecākas par 30 gadiem. Uzņēmumam piederošā ritošā sastāva un lokomotīvju produktivitāte ir daudz zemāka nekā vidēji Savienībā. Ierobežoto remontdarbu dēļ pakāpeniski pasliktinājās dzelzceļa pakalpojumi un tika atcelti vilcieni. |
| --- | --- |

(43)

Turklāt Bulgārija paskaidroja, ka uzņēmuma smagais finansiālais stāvoklis ierobežoja tā ieguldījumu iespējas. Nepietiekamo līdzekļu dēļ ir veikti tikai svarīgākie (kārtējie vai ārkārtējie) remontdarbi, un lieli remontdarbi tika atlikti. Konkrētāk, 94 % pasažieru vagonu ir vecāki par 15 gadiem, un 90 % kravas vagonu ir vecāki par 29 gadiem; 90 % dīzeļa iekārtu un 45 % elektrisko iekārtu ir vecākas par 30 gadiem. Uzņēmumam piederošā ritošā sastāva un lokomotīvju produktivitāte ir daudz zemāka nekā vidēji Savienībā. Ierobežoto remontdarbu dēļ pakāpeniski pasliktinājās dzelzceļa pakalpojumi un tika atcelti vilcieni.

| (44) | Bulgārija arī norādīja, ka BDZ Holding draudēja piespiedu atgūšanas darbība, piemēram, tā aktīvu pārdošana vai bankas kontu slēgšana, ko īstenotu starptautiskie kreditori pēc tam, kad Londonas Augstā tiesa izdeva rīkojumu samaksāt prasījumus. |
| --- | --- |

(44)

Bulgārija arī norādīja, ka BDZ Holding draudēja piespiedu atgūšanas darbība, piemēram, tā aktīvu pārdošana vai bankas kontu slēgšana, ko īstenotu starptautiskie kreditori pēc tam, kad Londonas Augstā tiesa izdeva rīkojumu samaksāt prasījumus.

BDZ Holding

4.3.   3. PASĀKUMS: BDZ HOLDING UN TĀ MEITASUZŅĒMUMU ATBRĪVOŠANA NO NESAMAKSĀTO PARĀDU NOMAKSAS INFRASTRUKTŪRAS PĀRVALDNIEKAM (VDIU)

3. PASĀKUMS: BDZ HOLDING UN TĀ MEITASUZŅĒMUMU ATBRĪVOŠANA NO NESAMAKSĀTO PARĀDU NOMAKSAS INFRASTRUKTŪRAS PĀRVALDNIEKAM (VDIU)

Pārskats par BDZ Holding parādiem VDIU

Pārskats par BDZ Holding parādiem VDIU

| (45) | Atbildot uz lēmumā sākt procedūru minēto uzaicinājumu iesniegt informāciju par to, vai un kā VDIU piedzina iepriekšējos parādus un paredzēja atgūt vai piedzīt nesamaksātos parādus, Bulgārija apgalvoja, ka BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi regulāri apkalpoja savus parādus uzņēmumam VDIU. Lai pamatotu savu apgalvojumu, Bulgārija iesniedza informāciju par to, kā izveidojās summas, ko BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi ir parādā VDIU par infrastruktūras maksājumiem, elektroenerģijas piegādi un citiem pavadošajiem pakalpojumiem, kas aprēķinātas, pamatojoties uz VDIU izstrādāto maksājumu grafiku, kurš tika piemērots visiem dzelzceļa operatoriem. |
| --- | --- |

(45)

Atbildot uz lēmumā sākt procedūru minēto uzaicinājumu iesniegt informāciju par to, vai un kā VDIU piedzina iepriekšējos parādus un paredzēja atgūt vai piedzīt nesamaksātos parādus, Bulgārija apgalvoja, ka BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi regulāri apkalpoja savus parādus uzņēmumam VDIU. Lai pamatotu savu apgalvojumu, Bulgārija iesniedza informāciju par to, kā izveidojās summas, ko BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi ir parādā VDIU par infrastruktūras maksājumiem, elektroenerģijas piegādi un citiem pavadošajiem pakalpojumiem, kas aprēķinātas, pamatojoties uz VDIU izstrādāto maksājumu grafiku, kurš tika piemērots visiem dzelzceļa operatoriem.

BDZ Holding

BDZ Holding

| (46) | Bulgārija norādīja, ka pēc lēmuma sākt procedūru pieņemšanas laikposmā no 2011. gada novembra līdz 2016. gada augustam BDZ Holding samaksāja VDIU kopumā BGN 503,2 miljonus (EUR 257 miljonus). Maksājums tika veikts ar bankas pārskaitījumiem, kompensējot VDIU parādus uzņēmumam BDZ Holding un ar parāda–aktīvu mijmaiņas darījumiem. |
| --- | --- |

(46)

Bulgārija norādīja, ka pēc lēmuma sākt procedūru pieņemšanas laikposmā no 2011. gada novembra līdz 2016. gada augustam BDZ Holding samaksāja VDIU kopumā BGN 503,2 miljonus (EUR 257 miljonus). Maksājums tika veikts ar bankas pārskaitījumiem, kompensējot VDIU parādus uzņēmumam BDZ Holding un ar parāda–aktīvu mijmaiņas darījumiem.

BDZ Holding

BDZ Holding

VDIU veiktās darbības, lai piedzītu un/vai atgūtu parādus no BDZ Holding

VDIU veiktās darbības, lai piedzītu un/vai atgūtu parādus no BDZ Holding

| (47) | Bulgārija apgalvo, ka VDIU ir veicis visus vajadzīgos pasākumus, lai piedzītu no BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem laikā nesamaksātās saistības, nesākot tiesvedību. Bulgārija norāda, ka regulāri ir notikušas VDIU un BDZ Holding tikšanās, lai apspriestu laikā nesamaksāto saistību samaksu. VDIU arī regulāri sūtīja uzņēmumam BDZ Holding vēstules, tostarp notariāli apliecinātu paziņojumu (12), pieprasot samaksāt laikā nesamaksātās saistības un procentus par laikā nesamaksātajām saistībām (13). |
| --- | --- |

(47)

Bulgārija apgalvo, ka VDIU ir veicis visus vajadzīgos pasākumus, lai piedzītu no BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem laikā nesamaksātās saistības, nesākot tiesvedību. Bulgārija norāda, ka regulāri ir notikušas VDIU un BDZ Holding tikšanās, lai apspriestu laikā nesamaksāto saistību samaksu. VDIU arī regulāri sūtīja uzņēmumam BDZ Holding vēstules, tostarp notariāli apliecinātu paziņojumu (12), pieprasot samaksāt laikā nesamaksātās saistības un procentus par laikā nesamaksātajām saistībām (13).

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

12

13

| (48) | VDIU ir piemērojusi kavējuma procentus laikā nesamaksātajām saistībām saskaņā ar Ministru padomes 2012. gada 29. septembra rīkojumu Nr. 100 par likumā noteikto procentu piemērošanu kavētiem maksājumiem valsts un ārvalstu valūtā (14) (“Rīkojums Nr. 100”). Bulgārija norādīja, ka saskaņā ar Rīkojumu Nr. 100 likumā noteikto gada procentu likmi kavētiem saistību maksājumiem BGN valūtā veido Bulgārijas valsts bankas pamata procentu likme, kas ir spēkā no attiecīgā gada 1. janvāra vai 1. jūlija, plus riska prēmija 10 % apmērā. 2016. gada septembrī nesamaksāto procentu apmērs bija BGN 23,3 miljoni (EUR 12 miljoni). |
| --- | --- |

(48)

VDIU ir piemērojusi kavējuma procentus laikā nesamaksātajām saistībām saskaņā ar Ministru padomes 2012. gada 29. septembra rīkojumu Nr. 100 par likumā noteikto procentu piemērošanu kavētiem maksājumiem valsts un ārvalstu valūtā (14) (“Rīkojums Nr. 100”). Bulgārija norādīja, ka saskaņā ar Rīkojumu Nr. 100 likumā noteikto gada procentu likmi kavētiem saistību maksājumiem BGN valūtā veido Bulgārijas valsts bankas pamata procentu likme, kas ir spēkā no attiecīgā gada 1. janvāra vai 1. jūlija, plus riska prēmija 10 % apmērā. 2016. gada septembrī nesamaksāto procentu apmērs bija BGN 23,3 miljoni (EUR 12 miljoni).

14

| (49) | Bulgārija apgalvo, ka VDIU rīkojās kā tirgus ekonomikas kreditors, jo piedzīt abu pušu atzītās nesamaksātās saistības bija ekonomiski saprātīgāk nekā sākt bankrota procedūru un riskēt pārtraukt parādnieka darbību. Bulgārija norādīja, ka uzņēmumam VDIU būtu jāmaksā tiesvedības izmaksas 4 % apmērā no prasītās summas kā zīmognodeva. Turklāt, ja tiesvedība būtu ierosināta, VDIU nevarētu piedzīt savu prasījumu pilnībā, jo BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem būtu jāatmaksā visas savas saistības, nedodot priekšroku kādam konkrētam kreditoram. Kā norādīja Bulgārija, tā kā BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi ir lielākie VDIU klienti, un to pierāda tas, ka 2015. gadā 77 % no VDIU ieņēmumiem bija attiecināmi uz BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem, BDZ Holding bankrots negatīvi ietekmētu VDIU ienesīgumu un spēju pienācīgi uzturēt valsts dzelzceļa tīklu. |
| --- | --- |

(49)

Bulgārija apgalvo, ka VDIU rīkojās kā tirgus ekonomikas kreditors, jo piedzīt abu pušu atzītās nesamaksātās saistības bija ekonomiski saprātīgāk nekā sākt bankrota procedūru un riskēt pārtraukt parādnieka darbību. Bulgārija norādīja, ka uzņēmumam VDIU būtu jāmaksā tiesvedības izmaksas 4 % apmērā no prasītās summas kā zīmognodeva. Turklāt, ja tiesvedība būtu ierosināta, VDIU nevarētu piedzīt savu prasījumu pilnībā, jo BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem būtu jāatmaksā visas savas saistības, nedodot priekšroku kādam konkrētam kreditoram. Kā norādīja Bulgārija, tā kā BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi ir lielākie VDIU klienti, un to pierāda tas, ka 2015. gadā 77 % no VDIU ieņēmumiem bija attiecināmi uz BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem, BDZ Holding bankrots negatīvi ietekmētu VDIU ienesīgumu un spēju pienācīgi uzturēt valsts dzelzceļa tīklu.

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

VDIU nesamaksātie parādi uzņēmumam BDZ Holding

VDIU nesamaksātie parādi uzņēmumam BDZ Holding

| (50) | VDIU bija parādā naudu BDZ Holding par sniegtajiem pakalpojumiem – cita starpā par bezmaksas un samazinātas maksas braukšanas kartēm un biļetēm VDIU darbiniekiem un viņu ģimenes locekļiem, par āra un iekštelpu aprīkojuma īri, kā arī par BDZ Holding piederošo telpu īri, par vilces pakalpojumu sniegšanu, preču dzelzceļa pārvadājumiem un pārkraušanas pakalpojumiem un par darba vilcienu apkalpošanu. Bulgārija norādīja, ka laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam VDIU bija izveidojušies parādi BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem par sniegtajiem pakalpojumiem BGN 45 532 415 (EUR 23,8 miljonu) apmērā, kā parādīts 3. tabulā. 2016. gada augustā VDIU nesamaksātie debitora parādi uzņēmumam BDZ Holding bija BGN 1 094 367 (EUR 0,6 miljoni).

  3. tabula


  VDIU nesamaksātie parādi uzņēmumam BDZ Holding 2008.–2011. gadā











  VDIU debitora parādi, BGN | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BDZ Holding | 15 695 566 | 4 364 383 | 12 907 606 | 13 564 860 | 46 532 415 |

(50)

VDIU bija parādā naudu BDZ Holding par sniegtajiem pakalpojumiem – cita starpā par bezmaksas un samazinātas maksas braukšanas kartēm un biļetēm VDIU darbiniekiem un viņu ģimenes locekļiem, par āra un iekštelpu aprīkojuma īri, kā arī par BDZ Holding piederošo telpu īri, par vilces pakalpojumu sniegšanu, preču dzelzceļa pārvadājumiem un pārkraušanas pakalpojumiem un par darba vilcienu apkalpošanu. Bulgārija norādīja, ka laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam VDIU bija izveidojušies parādi BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem par sniegtajiem pakalpojumiem BGN 45 532 415 (EUR 23,8 miljonu) apmērā, kā parādīts 3. tabulā. 2016. gada augustā VDIU nesamaksātie debitora parādi uzņēmumam BDZ Holding bija BGN 1 094 367 (EUR 0,6 miljoni).

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

3. tabula

3. tabula

VDIU nesamaksātie parādi uzņēmumam BDZ Holding 2008.–2011. gadā

VDIU nesamaksātie parādi uzņēmumam BDZ Holding

VDIU debitora parādi, BGN

2008. gads

2009. gads

2010. gads

2011. gads

Kopā

BDZ Holding

15 695 566

4 364 383

12 907 606

13 564 860

46 532 415

Parāda–aktīvu mijmaiņas darījumi

Parāda–aktīvu mijmaiņas darījumi

| (51) | Atbildot uz lēmumā sākt procedūru minēto uzaicinājumu iesniegt informāciju par to, vai un kā VDIU plānoja atgūt vai piedzīt nesamaksātos parādus, Bulgārija norādīja, ka VDIU un BDZ Holding noslēdza vienošanās 2012. gada 1. decembrī un 2013. gada 31. maijā, saskaņā ar kurām VDIU un BDZ Holding atzina dažus abpusējus prasījumus un nolēma daļēji atmaksāt nesamaksātās saistības, izmantojot parāda–aktīvu mijmaiņas darījumu. Parāda–aktīvu mijmaiņas darījuma mērķis bija dzēst BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu atzītās saistības pret VDIU, nodrošinot aktīvus, kas būtu lietderīgi VDIU un ar labu likviditāti. Šī darbība tika atļauta saskaņā ar valsts tiesību aktiem, jo īpaši Līgumu un saistību līguma 65. panta 2. punktu, un tās juridiskais pamats bija Ministru padomes lēmumi. |
| --- | --- |

(51)

Atbildot uz lēmumā sākt procedūru minēto uzaicinājumu iesniegt informāciju par to, vai un kā VDIU plānoja atgūt vai piedzīt nesamaksātos parādus, Bulgārija norādīja, ka VDIU un BDZ Holding noslēdza vienošanās 2012. gada 1. decembrī un 2013. gada 31. maijā, saskaņā ar kurām VDIU un BDZ Holding atzina dažus abpusējus prasījumus un nolēma daļēji atmaksāt nesamaksātās saistības, izmantojot parāda–aktīvu mijmaiņas darījumu. Parāda–aktīvu mijmaiņas darījuma mērķis bija dzēst BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu atzītās saistības pret VDIU, nodrošinot aktīvus, kas būtu lietderīgi VDIU un ar labu likviditāti. Šī darbība tika atļauta saskaņā ar valsts tiesību aktiem, jo īpaši Līgumu un saistību līguma 65. panta 2. punktu, un tās juridiskais pamats bija Ministru padomes lēmumi.

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

| (52) | Dokumentā, ko Bulgārija iesniedza 2016. gada 7. novembrī, tā uzsvēra, ka 2013.–2016. gadā kopējā mijmaiņas aktīvu summa, tostarp PVN, bija BGN 25,9 miljoni (EUR 13,3 miljoni). Pirmais mijmaiņas darījuma posms BGN 23 miljonu (EUR 11,8 miljonu) apmērā tika īstenots 2013. gada decembrī, pamatojoties uz Ministru padomes Lēmumu Nr. 481/12.08.2013. Turklāt 2015. gada decembrī un 2016. gada augustā, pamatojoties uz Ministru padomes Lēmumiem Nr. 965/10.12.2015. un Nr. 626/29.07.2016., tika apmainīti īpašumi attiecīgi BGN 1,1 miljona (EUR 0,58 miljonu) un BGN 1,8 miljonu (EUR 0,9 miljonu) apmērā. Konkrētie aktīvi, uz kuriem attiecās mijmaiņas darījumi, bija noteikti iepriekš atkarībā no pušu vajadzībām tos izmantot turpmāk. Bulgārija norādīja, ka tādējādi VDIU ieguva 16 īpašumus, tostarp telpas Varnas prāmju kompleksā un biroju ēku Stara Zagorā. |
| --- | --- |

(52)

Dokumentā, ko Bulgārija iesniedza 2016. gada 7. novembrī, tā uzsvēra, ka 2013.–2016. gadā kopējā mijmaiņas aktīvu summa, tostarp PVN, bija BGN 25,9 miljoni (EUR 13,3 miljoni). Pirmais mijmaiņas darījuma posms BGN 23 miljonu (EUR 11,8 miljonu) apmērā tika īstenots 2013. gada decembrī, pamatojoties uz Ministru padomes Lēmumu Nr. 481/12.08.2013. Turklāt 2015. gada decembrī un 2016. gada augustā, pamatojoties uz Ministru padomes Lēmumiem Nr. 965/10.12.2015. un Nr. 626/29.07.2016., tika apmainīti īpašumi attiecīgi BGN 1,1 miljona (EUR 0,58 miljonu) un BGN 1,8 miljonu (EUR 0,9 miljonu) apmērā. Konkrētie aktīvi, uz kuriem attiecās mijmaiņas darījumi, bija noteikti iepriekš atkarībā no pušu vajadzībām tos izmantot turpmāk. Bulgārija norādīja, ka tādējādi VDIU ieguva 16 īpašumus, tostarp telpas Varnas prāmju kompleksā un biroju ēku Stara Zagorā.

| (53) | Bulgārija arī norādīja, ka VDIU neatkarīgi pieņēma lēmumu par aktīviem, attiecībā uz kuriem tam bija komerciāla interese. Lai atbalstītu šo apgalvojumu, Bulgārija norādīja, ka 2016. gada augustā VDIU noraidīja piedāvāto parāda–aktīvu mijmaiņas darījumu attiecībā uz konkrētiem aktīviem un tāpēc BDZ apmainīja aktīvus BGN 1,8 miljonu (EUR 0,9 miljonu) apmērā nevis BGN 10 miljonu (EUR 5,1 miljona) apmērā. Minētais process bija pārredzams. Apmainītos aktīvus novērtēja neatkarīgi novērtētāji, kuriem bija Bulgārijas Neatkarīgo vērtētāju kameras izdoti sertifikāti. Aktīvu vērtību noteica, pamatojoties uz tirgus principiem un metodēm saskaņā ar starptautiskiem un Eiropas vērtēšanas standartiem, kas noteikti Bulgārijas tiesību aktos. Saskaņā ar Bulgārijas iesniegto informāciju šos aktīvus var pārdot nekustamā īpašuma tirgū par indikatīvu cenu, ko noteikuši neatkarīgie vērtētāji. BDZ Holding un VDIU apstiprinātās galīgās cenas bija līdzīgas novērtējumos noteiktajām. |
| --- | --- |

(53)

Bulgārija arī norādīja, ka VDIU neatkarīgi pieņēma lēmumu par aktīviem, attiecībā uz kuriem tam bija komerciāla interese. Lai atbalstītu šo apgalvojumu, Bulgārija norādīja, ka 2016. gada augustā VDIU noraidīja piedāvāto parāda–aktīvu mijmaiņas darījumu attiecībā uz konkrētiem aktīviem un tāpēc BDZ apmainīja aktīvus BGN 1,8 miljonu (EUR 0,9 miljonu) apmērā nevis BGN 10 miljonu (EUR 5,1 miljona) apmērā. Minētais process bija pārredzams. Apmainītos aktīvus novērtēja neatkarīgi novērtētāji, kuriem bija Bulgārijas Neatkarīgo vērtētāju kameras izdoti sertifikāti. Aktīvu vērtību noteica, pamatojoties uz tirgus principiem un metodēm saskaņā ar starptautiskiem un Eiropas vērtēšanas standartiem, kas noteikti Bulgārijas tiesību aktos. Saskaņā ar Bulgārijas iesniegto informāciju šos aktīvus var pārdot nekustamā īpašuma tirgū par indikatīvu cenu, ko noteikuši neatkarīgie vērtētāji. BDZ Holding un VDIU apstiprinātās galīgās cenas bija līdzīgas novērtējumos noteiktajām.

BDZ

BDZ Holding

| (54) | Attiecīgi Bulgārija uzskata, ka uzņēmums VDIU ir rīkojies kā tirgus ekonomikas kreditors un parāda–aktīvu mijmaiņas darījumi tika saskaņoti un tika veikti atbilstoši parastiem tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(54)

Attiecīgi Bulgārija uzskata, ka uzņēmums VDIU ir rīkojies kā tirgus ekonomikas kreditors un parāda–aktīvu mijmaiņas darījumi tika saskaņoti un tika veikti atbilstoši parastiem tirgus nosacījumiem.

4.4.   4. PASĀKUMS: NEPAREIZI PIEMĒROTĀ PVN ATLĪDZINĀŠANA BDZ HOLDING, KO VEIC VALSTS

4. PASĀKUMS: NEPAREIZI PIEMĒROTĀ PVN ATLĪDZINĀŠANA BDZ HOLDING, KO VEIC VALSTS

| (55) | Bulgārija norādīja, ka, tā kā BDZ Holding nepareizi interpretēja un piemēroja spēkā esošos valsts tiesību aktus, uzņēmums kļūdaini samaksāja PVN BGN 72 miljonu (EUR 36,8 miljonu) apmērā par kompensācijām par SPS laikposmā no 2004. gada 1. decembra līdz 2008. gada 29. februārim. Šī kļūda tika konstatēta Valsts ieņēmumu aģentūras 2009. gadā veiktās revīzijas ziņojumā. Bulgārija paskaidro, ka BDZ Holding veica Nodokļu apdrošināšanas procedūras kodeksā (“NAPK”) noteiktās vajadzīgās tiesiskās darbības, lai atgūtu nepareizi samaksāto PVN ar atmaksu. Nepareizi samaksātā nodokļa summa tika noteikta, pamatojoties uz valsts ieņēmumu un nodokļu administrācijas izdotiem aktiem. |
| --- | --- |

(55)

Bulgārija norādīja, ka, tā kā BDZ Holding nepareizi interpretēja un piemēroja spēkā esošos valsts tiesību aktus, uzņēmums kļūdaini samaksāja PVN BGN 72 miljonu (EUR 36,8 miljonu) apmērā par kompensācijām par SPS laikposmā no 2004. gada 1. decembra līdz 2008. gada 29. februārim. Šī kļūda tika konstatēta Valsts ieņēmumu aģentūras 2009. gadā veiktās revīzijas ziņojumā. Bulgārija paskaidro, ka BDZ Holding veica Nodokļu apdrošināšanas procedūras kodeksā (“NAPK”) noteiktās vajadzīgās tiesiskās darbības, lai atgūtu nepareizi samaksāto PVN ar atmaksu. Nepareizi samaksātā nodokļa summa tika noteikta, pamatojoties uz valsts ieņēmumu un nodokļu administrācijas izdotiem aktiem.

BDZ Holding

BDZ Holding

| (56) | Bulgārija arī norādīja, ka uzņēmumam tika uzticētas SPS ar 2004. gada 29. jūnija SPS līgumu, ko 2004. gada septembrī parakstīja Bulgārijas Transporta un sakaru ministrija un BDZ Holding. Saskaņā SPS līgumu tika piešķirta kompensācija par SPS, lai atlīdzinātu zaudējumus, kas radās, sniedzot pārvadājumu pakalpojumus. Turklāt saskaņā ar līguma noteikumiem minētā pakalpojuma sniegšanai un kompensācijai bija jāatbilst nosacījumiem attiecībā uz vilcienu, sēdvietu un stundu skaitu. Turklāt šo kompensāciju varēja samazināt, ja netika izpildītas norādītās prasības attiecībā uz kilometriem, sēdvietām un stundām. |
| --- | --- |

(56)

Bulgārija arī norādīja, ka uzņēmumam tika uzticētas SPS ar 2004. gada 29. jūnija SPS līgumu, ko 2004. gada septembrī parakstīja Bulgārijas Transporta un sakaru ministrija un BDZ Holding. Saskaņā SPS līgumu tika piešķirta kompensācija par SPS, lai atlīdzinātu zaudējumus, kas radās, sniedzot pārvadājumu pakalpojumus. Turklāt saskaņā ar līguma noteikumiem minētā pakalpojuma sniegšanai un kompensācijai bija jāatbilst nosacījumiem attiecībā uz vilcienu, sēdvietu un stundu skaitu. Turklāt šo kompensāciju varēja samazināt, ja netika izpildītas norādītās prasības attiecībā uz kilometriem, sēdvietām un stundām.

BDZ Holding

| (57) | Bulgārija paskaidro, ka saskaņā ar 29. pantu Pievienotās vērtības nodokļa likumā (“ZDDS”), kas bija spēkā līdz 2006. gada 31. decembrim, pakalpojumu sniegšanas summa, kas apliekama ar nodokli, ietver arī visus pakalpojumu sniedzēja saņemtos un apgūtos finanšu līdzekļus, kas ir tieši saistīti ar šo pakalpojumu sniegšanu, tostarp subsīdijas. Bulgārija arī paskaidroja, ka saskaņā ar ZDDS 20. panta 6. punktu ir uzskatāms, ka visi finanšu līdzekļi (piem., subsīdijas), kas ir tieši saistīti ar preču vai pakalpojumu nodrošināšanu, ir piešķirti no valsts vai citas struktūras budžeta un ir papildu maksājums par precēm vai pakalpojumiem. Pamatojoties uz Valsts ieņēmumu aģentūras apgalvojumiem (15), Bulgārija norādīja, ka subsīdijas, kas tika saņemtas zaudējumu, izmaksu vai aktīvu iegādes atlīdzināšanai, ir ārpus ZDDS darbības jomas, un tas ir spēkā SPS līguma gadījumā. Šajā saistībā Bulgārija precizēja, ka valsts noteikumi ļāva atmaksāt PVN, pamatojoties uz PVN novērtējumu, ko izdeva ieņēmumu iestādes pēc ex post pārbaudes un pārskatīšanas. Turklāt Bulgārija apgalvo, ka pirms tās iestāšanās Savienībā tai nebija pienākuma pilnīgi saskaņot savus PVN tiesību aktus. |
| --- | --- |

(57)

Bulgārija paskaidro, ka saskaņā ar 29. pantu Pievienotās vērtības nodokļa likumā (“ZDDS”), kas bija spēkā līdz 2006. gada 31. decembrim, pakalpojumu sniegšanas summa, kas apliekama ar nodokli, ietver arī visus pakalpojumu sniedzēja saņemtos un apgūtos finanšu līdzekļus, kas ir tieši saistīti ar šo pakalpojumu sniegšanu, tostarp subsīdijas. Bulgārija arī paskaidroja, ka saskaņā ar ZDDS 20. panta 6. punktu ir uzskatāms, ka visi finanšu līdzekļi (piem., subsīdijas), kas ir tieši saistīti ar preču vai pakalpojumu nodrošināšanu, ir piešķirti no valsts vai citas struktūras budžeta un ir papildu maksājums par precēm vai pakalpojumiem. Pamatojoties uz Valsts ieņēmumu aģentūras apgalvojumiem (15), Bulgārija norādīja, ka subsīdijas, kas tika saņemtas zaudējumu, izmaksu vai aktīvu iegādes atlīdzināšanai, ir ārpus ZDDS darbības jomas, un tas ir spēkā SPS līguma gadījumā. Šajā saistībā Bulgārija precizēja, ka valsts noteikumi ļāva atmaksāt PVN, pamatojoties uz PVN novērtējumu, ko izdeva ieņēmumu iestādes pēc ex post pārbaudes un pārskatīšanas. Turklāt Bulgārija apgalvo, ka pirms tās iestāšanās Savienībā tai nebija pienākuma pilnīgi saskaņot savus PVN tiesību aktus.

ZDDS

ZDDS

15

ZDDS

ex post

| (58) | Kā apgalvo Bulgārija, kopš 2007. gada 1. janvāra, kad stājās spēkā jaunais ZDDS, Bulgārijas PVN likuma noteikumi ir pilnīgi saskaņoti ar Direktīvu 2006/112/EK. Bulgārija arī norāda, ka saskaņā ar ZDDS 26. panta 3. punktu pakalpojumu sniegšanas summa, kas apliekama ar nodokli, ietver arī visus pakalpojumu sniedzēja saņemtos un apgūtos finanšu līdzekļus (piem., subsīdijas), kas ir tieši saistīti ar šo pakalpojumu sniegšanu. Bulgārija arī paskaidroja, ka saskaņā ar jauno ZDDS ir uzskatāms, ka visi finanšu līdzekļi (piem., subsīdijas), kas ir tieši saistīti ar preču vai pakalpojumu nodrošināšanu, ir piešķirti no valsts vai citas struktūras budžeta un ir papildu maksājums par precēm vai pakalpojumiem. Tomēr, kā apgalvo Bulgārija, subsīdijas, kas tika saņemtas, lai atlīdzinātu zaudējumus vai izdevumus, tostarp aktīvu iegādi vai likvidāciju, ir ārpus jaunā ZDDS darbības jomas. |
| --- | --- |

(58)

Kā apgalvo Bulgārija, kopš 2007. gada 1. janvāra, kad stājās spēkā jaunais ZDDS, Bulgārijas PVN likuma noteikumi ir pilnīgi saskaņoti ar Direktīvu 2006/112/EK. Bulgārija arī norāda, ka saskaņā ar ZDDS 26. panta 3. punktu pakalpojumu sniegšanas summa, kas apliekama ar nodokli, ietver arī visus pakalpojumu sniedzēja saņemtos un apgūtos finanšu līdzekļus (piem., subsīdijas), kas ir tieši saistīti ar šo pakalpojumu sniegšanu. Bulgārija arī paskaidroja, ka saskaņā ar jauno ZDDS ir uzskatāms, ka visi finanšu līdzekļi (piem., subsīdijas), kas ir tieši saistīti ar preču vai pakalpojumu nodrošināšanu, ir piešķirti no valsts vai citas struktūras budžeta un ir papildu maksājums par precēm vai pakalpojumiem. Tomēr, kā apgalvo Bulgārija, subsīdijas, kas tika saņemtas, lai atlīdzinātu zaudējumus vai izdevumus, tostarp aktīvu iegādi vai likvidāciju, ir ārpus jaunā ZDDS darbības jomas.

ZDDS

ZDDS

ZDDS

ZDDS

| (59) | Kā norādīja Bulgārija, kļūdu, kas bija nepareiza PVN piemērošana ieņēmumiem no SPS pakalpojumu sniegšanas laikposmā no 2004. gada 1. decembra līdz 2008. gada 29. februārim, bija atklājušas attiecīgās nodokļu iestādes pārbaudes laikā. Šajā saistībā Bulgārija paskaidroja, ka šo attiecīgo nodokļu iestāžu konstatējumu rezultātā tika pieņemti lēmumi, kuros tika dots rīkojums par atmaksāšanu, un 2011. gada 7. februāra nodokļu revīzijas pārskats Nr. 29010038 saskaņā ar Bulgārijas Nodokļu apdrošināšanas procedūras kodeksu (16). Bulgārijas vēl paskaidroja, ka PVN atmaksāšanas procedūras ir noteiktas Bulgārijas Nodokļu apdrošināšanas procedūras kodeksa 128. un 129. pantā. |
| --- | --- |

(59)

Kā norādīja Bulgārija, kļūdu, kas bija nepareiza PVN piemērošana ieņēmumiem no SPS pakalpojumu sniegšanas laikposmā no 2004. gada 1. decembra līdz 2008. gada 29. februārim, bija atklājušas attiecīgās nodokļu iestādes pārbaudes laikā. Šajā saistībā Bulgārija paskaidroja, ka šo attiecīgo nodokļu iestāžu konstatējumu rezultātā tika pieņemti lēmumi, kuros tika dots rīkojums par atmaksāšanu, un 2011. gada 7. februāra nodokļu revīzijas pārskats Nr. 29010038 saskaņā ar Bulgārijas Nodokļu apdrošināšanas procedūras kodeksu (16). Bulgārijas vēl paskaidroja, ka PVN atmaksāšanas procedūras ir noteiktas Bulgārijas Nodokļu apdrošināšanas procedūras kodeksa 128. un 129. pantā.

16

| (60) | Tāpēc, kā norāda Bulgārija, nepareizi iekasēta PVN atmaksāšana nebija valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(60)

Tāpēc, kā norāda Bulgārija, nepareizi iekasēta PVN atmaksāšana nebija valsts atbalsts.

5.   PAZIŅOJUMA ATSAUKŠANA

PAZIŅOJUMA ATSAUKŠANA

| (61) | Kā norādīts 32. un 34. apsvērumā, Bulgārija atsauca savu paziņojumu par pārstrukturēšanas atbalstu uzņēmumam BDZ Holding (1. pasākums). Bulgārija norādīja, ka tā vietā tika plānots dzēst parādus, kas uzņēmumam BDZ Holding radās pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā 2007. gada 1. janvārī (2. pasākums). |
| --- | --- |

(61)

Kā norādīts 32. un 34. apsvērumā, Bulgārija atsauca savu paziņojumu par pārstrukturēšanas atbalstu uzņēmumam BDZ Holding (1. pasākums). Bulgārija norādīja, ka tā vietā tika plānots dzēst parādus, kas uzņēmumam BDZ Holding radās pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā 2007. gada 1. janvārī (2. pasākums).

BDZ Holding

BDZ Holding

| (62) | Saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2015/1589 10. pantu attiecīgā dalībvalsts var atsaukt paziņojumu noteiktā laikā, pirms Komisija pieņem lēmumu par atbalstu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 10. panta 2. punktu gadījumos, kad Komisija jau ir ierosinājusi oficiālu izmeklēšanas procedūru, kad paziņojums tiek atsaukts, Komisijai ir jāpārtrauc procedūra. |
| --- | --- |

(62)

Saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2015/1589 10. pantu attiecīgā dalībvalsts var atsaukt paziņojumu noteiktā laikā, pirms Komisija pieņem lēmumu par atbalstu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 10. panta 2. punktu gadījumos, kad Komisija jau ir ierosinājusi oficiālu izmeklēšanas procedūru, kad paziņojums tiek atsaukts, Komisijai ir jāpārtrauc procedūra.

| (63) | Komisija norāda, ka pārstrukturēšanas atbalsts vēl nav piešķirts. Tā kā Bulgārija ir atsaukusi savu paziņojumu un nepiešķirs pārstrukturēšanas atbalstu BDZ Holding BGN 550 miljonu apmērā, oficiālā izmeklēšanas procedūra saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu ir jāpārtrauc attiecībā uz paziņoto pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(63)

Komisija norāda, ka pārstrukturēšanas atbalsts vēl nav piešķirts. Tā kā Bulgārija ir atsaukusi savu paziņojumu un nepiešķirs pārstrukturēšanas atbalstu BDZ Holding BGN 550 miljonu apmērā, oficiālā izmeklēšanas procedūra saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu ir jāpārtrauc attiecībā uz paziņoto pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu.

BDZ Holding

6.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

| (64) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(64)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (65) | Līguma 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai valsts pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jābūt izpildītiem visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  a) | labuma guvējs ir uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, un tas nozīmē, ka uzņēmums veic saimniecisko darbību; |
| --- | --- | --- |

(65)

Līguma 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai valsts pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jābūt izpildītiem visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

a)

labuma guvējs ir uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, un tas nozīmē, ka uzņēmums veic saimniecisko darbību;

| b) | pasākumu finansē no valsts līdzekļiem, un tas ir attiecināms uz valsti; |
| --- | --- |

b)

pasākumu finansē no valsts līdzekļiem, un tas ir attiecināms uz valsti;

| c) | tas dod ekonomisku priekšrocību; |
| --- | --- |

c)

tas dod ekonomisku priekšrocību;

| d) | šī priekšrocība ir selektīva; |
| --- | --- |

d)

šī priekšrocība ir selektīva;

| e) | attiecīgais pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

e)

attiecīgais pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.   2. PASĀKUMS: TO PARĀDU DZĒŠANA, KAS RADUŠIES PIRMS 2007. GADA

2. PASĀKUMS: TO PARĀDU DZĒŠANA, KAS RADUŠIES PIRMS 2007. GADA

6.1.1.   ATBALSTA ESĪBA LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DARBĪBU (“LĪGUMS”) 107. PANTA 1. PUNKTA IZPRATNĒ

6.1.1.1.   
  Saimnieciskā darbība un uzņēmuma jēdziens Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē

Saimnieciskā darbība un uzņēmuma jēdziens Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē

| (66) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisijai vispirms ir jānosaka, kurš(-i) būs labuma guvējs(-i) 2. pasākuma īstenošanas rezultātā. Līguma 107. panta 1. punkts atsaucas uz uzņēmuma jēdzienu, definējot atbalsta labuma guvēju. Kā apstiprina Savienības tiesas, saskaņā ar šo nosacījumu uzņēmumam nav jābūt atsevišķai juridiskai vienībai, bet tas var ietvert uzņēmumu grupu (17). Galvenais kritērijs, nosakot, vai pastāv uzņēmums šā nosacījuma izpratnē, ir “saimnieciskas vienības” iesaiste. Saimniecisku vienību var veidot vairākas juridiskas personas. Minētā saimnieciskā vienība tad ir uzskatāma par attiecīgo uzņēmumu. Šajā saistībā Savienības tiesas uzskata, ka ir svarīga kontrolpaketes esība un citas funkcionālas, ekonomiskas un dabīgas saites (18). |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisijai vispirms ir jānosaka, kurš(-i) būs labuma guvējs(-i) 2. pasākuma īstenošanas rezultātā. Līguma 107. panta 1. punkts atsaucas uz uzņēmuma jēdzienu, definējot atbalsta labuma guvēju. Kā apstiprina Savienības tiesas, saskaņā ar šo nosacījumu uzņēmumam nav jābūt atsevišķai juridiskai vienībai, bet tas var ietvert uzņēmumu grupu (17). Galvenais kritērijs, nosakot, vai pastāv uzņēmums šā nosacījuma izpratnē, ir “saimnieciskas vienības” iesaiste. Saimniecisku vienību var veidot vairākas juridiskas personas. Minētā saimnieciskā vienība tad ir uzskatāma par attiecīgo uzņēmumu. Šajā saistībā Savienības tiesas uzskata, ka ir svarīga kontrolpaketes esība un citas funkcionālas, ekonomiskas un dabīgas saites (18).

17

18

| (67) | Šajā gadījumā Bulgārija norāda, ka BZD Holding ir juridiska vienība, kuras parādi, kas izveidojās pirms 2007. gada, tiks dzēsti. Patiesībā, kā norādīts 34., 35. un 36. apsvērumā, Bulgārija uzskata, ka BDZ Holding ir vienīgais labuma guvējs 2. pasākuma īstenošanas rezultātā. Tomēr vairāki elementi liecina, ka attiecīgais uzņēmums neaprobežojas tikai ar juridisko personu BDZ Holding. |
| --- | --- |

(67)

Šajā gadījumā Bulgārija norāda, ka BZD Holding ir juridiska vienība, kuras parādi, kas izveidojās pirms 2007. gada, tiks dzēsti. Patiesībā, kā norādīts 34., 35. un 36. apsvērumā, Bulgārija uzskata, ka BDZ Holding ir vienīgais labuma guvējs 2. pasākuma īstenošanas rezultātā. Tomēr vairāki elementi liecina, ka attiecīgais uzņēmums neaprobežojas tikai ar juridisko personu BDZ Holding.

BZD Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

| (68) | Pirmkārt, attiecībā uz īpašuma tiesībām jānorāda, ka BDZ Holding pieder 100 % akciju gan BDZ Passenger, gan BDZ Cargo. Tāpēc BDZ Holding kontrolē visas BDZ Passenger un BDZ Cargo saimnieciskās darbības, formulē kopējo pārvaldes politiku un nosaka mērķus abiem meitasuzņēmumiem. |
| --- | --- |

(68)

Pirmkārt, attiecībā uz īpašuma tiesībām jānorāda, ka BDZ Holding pieder 100 % akciju gan BDZ Passenger, gan BDZ Cargo. Tāpēc BDZ Holding kontrolē visas BDZ Passenger un BDZ Cargo saimnieciskās darbības, formulē kopējo pārvaldes politiku un nosaka mērķus abiem meitasuzņēmumiem.

BDZ Holding

BDZ Passenger

BDZ Cargo

BDZ Holding

BDZ Passenger

BDZ Cargo

| (69) | Otrkārt, sākotnējo aizdevumu galvenais mērķis bija iegādāties un remontēt aktīvus, ko izmantoja gan BDZ Cargo, gan BDZ Passenger, piemēram, lokomotīves, kravas vagonus un pasažieru vagonus. Tāpēc parādu dzēšana attiecas uz abu meitasuzņēmumu sniegtajiem dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumiem. Lai gan pēc 2007. gadā veiktās reorganizācijas uzņēmumam BDZ Holding piederēja ritošais sastāvs, kuru tas iznomāja BDZ Cargo un BDZ Passenger, pēc 2011. gadā veiktās reorganizācijas ritošais sastāvs tika nodots meitasuzņēmumiem BDZ Cargo un BDZ Passenger (sk. 12. un 13. apsvērumu). Tāpēc 2. pasākums, kas tika īstenots, lai dzēstu parādus, kas radās ritošā sastāva finansēšanas dēļ, patiesībā dod labumu BDZ Cargo un BDZ Passenger. |
| --- | --- |

(69)

Otrkārt, sākotnējo aizdevumu galvenais mērķis bija iegādāties un remontēt aktīvus, ko izmantoja gan BDZ Cargo, gan BDZ Passenger, piemēram, lokomotīves, kravas vagonus un pasažieru vagonus. Tāpēc parādu dzēšana attiecas uz abu meitasuzņēmumu sniegtajiem dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumiem. Lai gan pēc 2007. gadā veiktās reorganizācijas uzņēmumam BDZ Holding piederēja ritošais sastāvs, kuru tas iznomāja BDZ Cargo un BDZ Passenger, pēc 2011. gadā veiktās reorganizācijas ritošais sastāvs tika nodots meitasuzņēmumiem BDZ Cargo un BDZ Passenger (sk. 12. un 13. apsvērumu). Tāpēc 2. pasākums, kas tika īstenots, lai dzēstu parādus, kas radās ritošā sastāva finansēšanas dēļ, patiesībā dod labumu BDZ Cargo un BDZ Passenger.

BDZ Cargo

BDZ Passenger

BDZ Holding

BDZ Cargo

BDZ Passenger

BDZ Cargo

BDZ Passenger

BDZ Cargo

BDZ Passenger

| (70) | Ņemot vērā šos apsvērumus, papildus BDZ Holding, arī tā meitasuzņēmumi BDZ Passenger un BDZ Cargo arī ir jāuzskata par labuma guvējiem parāda dzēšanas rezultātā. Saskaņā ar BDZ Passenger un BDZ Cargo veikto darbību aprakstu, kas dots 2.1. iedaļā, abi uzņēmumi ir viena saimnieciska vienība, ko kontrolē BDZ Holding, un abi sniedz pakalpojumus pret atlīdzību Bulgārijā. Tāpēc Komisija uzskata, ka, sniedzot pasažieru un kravas pārvadājumu pakalpojumus, kā arī pārvaldot un saskaņojot šīs darbības, BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi BDZ Passenger un BDZ Cargo veic saimniecisko darbību un tādējādi ir uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(70)

Ņemot vērā šos apsvērumus, papildus BDZ Holding, arī tā meitasuzņēmumi BDZ Passenger un BDZ Cargo arī ir jāuzskata par labuma guvējiem parāda dzēšanas rezultātā. Saskaņā ar BDZ Passenger un BDZ Cargo veikto darbību aprakstu, kas dots 2.1. iedaļā, abi uzņēmumi ir viena saimnieciska vienība, ko kontrolē BDZ Holding, un abi sniedz pakalpojumus pret atlīdzību Bulgārijā. Tāpēc Komisija uzskata, ka, sniedzot pasažieru un kravas pārvadājumu pakalpojumus, kā arī pārvaldot un saskaņojot šīs darbības, BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi BDZ Passenger un BDZ Cargo veic saimniecisko darbību un tādējādi ir uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

BDZ Holding

BDZ Passenger

BDZ Cargo

BDZ Passenger

BDZ Cargo

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Passenger

BDZ Cargo

6.1.1.2.   
  Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

| (71) | Lai attiecīgais pasākums būtu valsts atbalsts, tam ir jābūt finansētam no valsts līdzekļiem un lēmumam īstenot pasākumu ir jābūt attiecināmam uz valsti (19). |
| --- | --- |

(71)

Lai attiecīgais pasākums būtu valsts atbalsts, tam ir jābūt finansētam no valsts līdzekļiem un lēmumam īstenot pasākumu ir jābūt attiecināmam uz valsti (19).

19

| (72) | Parāda dzēšanu finansēs tieši no Bulgārijas valsts budžeta, un to piešķirs šīs dalībvalsts centrālās iestādes. |
| --- | --- |

(72)

Parāda dzēšanu finansēs tieši no Bulgārijas valsts budžeta, un to piešķirs šīs dalībvalsts centrālās iestādes.

| (73) | Tādējādi parādu dzēšana ietver valsts līdzekļu izmantošanu, par ko valsts ir arī pieņēmusi lēmumu un kas attiecas uz valsti. |
| --- | --- |

(73)

Tādējādi parādu dzēšana ietver valsts līdzekļu izmantošanu, par ko valsts ir arī pieņēmusi lēmumu un kas attiecas uz valsti.

6.1.1.3.   
  Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (74) | Priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē ir ikviens ekonomisks labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, proti, bez valsts iejaukšanās (20). Svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, nevis valsts iejaukšanās iemesls vai mērķis (21). |
| --- | --- |

(74)

Priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē ir ikviens ekonomisks labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, proti, bez valsts iejaukšanās (20). Svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, nevis valsts iejaukšanās iemesls vai mērķis (21).

20

21

| (75) | Šajā gadījumā Bulgārija dzēsīs parādus BGN 223,45 miljonu (EUR 114,25 miljonu) apmērā, kas ir tieši saistīti ar BDZ Holding dzelzceļa darbībām. Neviens saprātīgs tirgus ekonomikas dalībnieks nedzēstu šāda apmēra saistības bez atlīdzības. Turklāt pasākums atbrīvotu BDZ Holding no parāda maksājumu saistībām, tādējādi atbrīvojot līdzekļus, kurus BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi var izmantot, lai attīstītu savas darbības un uzlabotu savus finanšu rādītājus. |
| --- | --- |

(75)

Šajā gadījumā Bulgārija dzēsīs parādus BGN 223,45 miljonu (EUR 114,25 miljonu) apmērā, kas ir tieši saistīti ar BDZ Holding dzelzceļa darbībām. Neviens saprātīgs tirgus ekonomikas dalībnieks nedzēstu šāda apmēra saistības bez atlīdzības. Turklāt pasākums atbrīvotu BDZ Holding no parāda maksājumu saistībām, tādējādi atbrīvojot līdzekļus, kurus BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi var izmantot, lai attīstītu savas darbības un uzlabotu savus finanšu rādītājus.

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

| (76) | Tāpēc tiek secināts, ka Bulgārijas lēmums dzēst BDZ Holding saistības dos BDZ Holding, BDZ Passenger un BDZ Cargo tādu ekonomisku priekšrocību, kādu tie nebūtu guvuši parastos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(76)

Tāpēc tiek secināts, ka Bulgārijas lēmums dzēst BDZ Holding saistības dos BDZ Holding, BDZ Passenger un BDZ Cargo tādu ekonomisku priekšrocību, kādu tie nebūtu guvuši parastos tirgus apstākļos.

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Passenger

BDZ Cargo

6.1.1.4.   
  Selektivitāte

Selektivitāte

| (77) | Lai valsts pasākums iekļautos Līguma 107. panta 1. punkta piemērošanas jomā, tam jārada labvēlīgi apstākļi “noteiktiem uzņēmumiem vai noteiktiem ražojumiem”. Tādējādi jēdziens “valsts atbalsts” ietver tikai tos pasākumus uzņēmumu labā, kas nodrošina priekšrocību selektīvā veidā. Parāda dzēšana dos labumu tikai BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem, un tāpēc tas ir selektīvs pasākums Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(77)

Lai valsts pasākums iekļautos Līguma 107. panta 1. punkta piemērošanas jomā, tam jārada labvēlīgi apstākļi “noteiktiem uzņēmumiem vai noteiktiem ražojumiem”. Tādējādi jēdziens “valsts atbalsts” ietver tikai tos pasākumus uzņēmumu labā, kas nodrošina priekšrocību selektīvā veidā. Parāda dzēšana dos labumu tikai BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem, un tāpēc tas ir selektīvs pasākums Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

BDZ Holding

Secinājums

Secinājums

| (78) | Ir secināts, ka plānotā parādu dzēšana dos selektīvu ekonomisku priekšrocību uzņēmumam BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem BDZ Passenger un BDZ Cargo. |
| --- | --- |

(78)

Ir secināts, ka plānotā parādu dzēšana dos selektīvu ekonomisku priekšrocību uzņēmumam BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem BDZ Passenger un BDZ Cargo.

BDZ Holding

BDZ Passenger

BDZ Cargo

6.1.1.5.   
  Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences izkropļojumi

Konkurences izkropļojumi

| (79) | Ir pieņēmums, ka pastāv konkurences izkropļojumi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ja valsts piešķir finansiālu priekšrocību uzņēmumam liberalizētā nozarē, kur pastāv vai varētu pastāvēt konkurence (22). |
| --- | --- |

(79)

Ir pieņēmums, ka pastāv konkurences izkropļojumi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ja valsts piešķir finansiālu priekšrocību uzņēmumam liberalizētā nozarē, kur pastāv vai varētu pastāvēt konkurence (22).

22

| (80) | Šajā saistībā Bulgārija 2002. gadā atvēra dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgu citiem Bulgārijā dibinātiem iekšzemes uzņēmumiem. Savienības dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus tika pirmo reizi atvērts konkurencei Eiropas dzelzceļa kravu tīklā 2003. gada 15. martā, pieņemot pirmo dzelzceļa tiesību aktu paketi (23). Ar otro dzelzceļa tiesību aktu paketi 2006. gada 1. janvārī liberalizēja visus starptautiskos kravu pārvadājumus un no 2007. gada 1. janvāra – valsts dzelzceļa kravu pārvadājumus (24). Tomēr vairākas dalībvalstis vienpusēji liberalizēja savu valsts tirgu pirms šā datuma. |
| --- | --- |

(80)

Šajā saistībā Bulgārija 2002. gadā atvēra dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgu citiem Bulgārijā dibinātiem iekšzemes uzņēmumiem. Savienības dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus tika pirmo reizi atvērts konkurencei Eiropas dzelzceļa kravu tīklā 2003. gada 15. martā, pieņemot pirmo dzelzceļa tiesību aktu paketi (23). Ar otro dzelzceļa tiesību aktu paketi 2006. gada 1. janvārī liberalizēja visus starptautiskos kravu pārvadājumus un no 2007. gada 1. janvāra – valsts dzelzceļa kravu pārvadājumus (24). Tomēr vairākas dalībvalstis vienpusēji liberalizēja savu valsts tirgu pirms šā datuma.

23

24

| (81) | BDZ Cargo tirgus daļa Bulgārijas dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgū 2016. gadā bija 43 %. BDZ Cargo tieši konkurē ar citiem dzelzceļa kravu pārvadātājiem šajā tirgū, kā norādīts 15. apsvērumā. |
| --- | --- |

(81)

BDZ Cargo tirgus daļa Bulgārijas dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgū 2016. gadā bija 43 %. BDZ Cargo tieši konkurē ar citiem dzelzceļa kravu pārvadātājiem šajā tirgū, kā norādīts 15. apsvērumā.

BDZ Cargo

BDZ Cargo

| (82) | Attiecībā uz pasažieru transportu no 2010. gada 1. janvāra ar trešo dzelzceļa tiesību aktu paketi tika atvērts starptautisko pasažieru pārvadājumu tirgus (25). Tā kā tas attiecas tikai uz starptautiskiem pakalpojumiem, tas neietver labuma guvēju darbības šajos maršrutos. Pie jebkuras likmes, kā noteikusi Tiesa Altmark Trans spriedumā, tas, ka pārvadājumu uzņēmums darbojas tikai vienā dalībvalstī, neizslēdz iespēju, ka atbalsts varētu izkropļot tirdzniecību Savienībā (26). Šajā saistībā ir jānorāda, ka kopš 1995. gada vairākas dalībvalstis ir vienpusēji atvērušas savu dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgu un ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam piešķirta priekšrocība vienā dalībvalstī var samazināt konkurenta no citas dalībvalsts iespēju tirgoties šajā ģeogrāfiskajā tirgū. |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz pasažieru transportu no 2010. gada 1. janvāra ar trešo dzelzceļa tiesību aktu paketi tika atvērts starptautisko pasažieru pārvadājumu tirgus (25). Tā kā tas attiecas tikai uz starptautiskiem pakalpojumiem, tas neietver labuma guvēju darbības šajos maršrutos. Pie jebkuras likmes, kā noteikusi Tiesa Altmark Trans spriedumā, tas, ka pārvadājumu uzņēmums darbojas tikai vienā dalībvalstī, neizslēdz iespēju, ka atbalsts varētu izkropļot tirdzniecību Savienībā (26). Šajā saistībā ir jānorāda, ka kopš 1995. gada vairākas dalībvalstis ir vienpusēji atvērušas savu dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgu un ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam piešķirta priekšrocība vienā dalībvalstī var samazināt konkurenta no citas dalībvalsts iespēju tirgoties šajā ģeogrāfiskajā tirgū.

25

Altmark Trans

26

| (83) | Tāpēc Komisija secina, ka minētais pasākums radīs vai draud radīt konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(83)

Tāpēc Komisija secina, ka minētais pasākums radīs vai draud radīt konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū.

Ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

Ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (84) | Ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts nostiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Savienības iekšējā tirgū, ir jāuzskata, ka šāds atbalsts ir ietekmējis tirdzniecību (27). Ir pietiekami, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kuri ir atvērti konkurencei (28). |
| --- | --- |

(84)

Ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts nostiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Savienības iekšējā tirgū, ir jāuzskata, ka šāds atbalsts ir ietekmējis tirdzniecību (27). Ir pietiekami, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kuri ir atvērti konkurencei (28).

27

28

| (85) | Šajā gadījumā labuma guvējs sniedz pakalpojumus, konkurējot ar citiem uzņēmumiem, kuri sniedz pārvadājumu pakalpojumus iekšējā tirgū, un daži no šiem pakalpojumiem ir pārrobežu. Tāpēc selektīvā ekonomiskā priekšrocība, kas piešķirta BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem ar plānoto parādu dzēšanu, nostiprina šo uzņēmumu ekonomisko stāvokli, jo tā rezultātā dzelzceļa operators atbrīvosies no parādiem, kas bija radušies pirms 2007. gada. Attiecīgi BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi sniegs dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus iekšējā tirgū, neatlīdzinot visas savas ieguldījumu un ekspluatācijas izmaksas. |
| --- | --- |

(85)

Šajā gadījumā labuma guvējs sniedz pakalpojumus, konkurējot ar citiem uzņēmumiem, kuri sniedz pārvadājumu pakalpojumus iekšējā tirgū, un daži no šiem pakalpojumiem ir pārrobežu. Tāpēc selektīvā ekonomiskā priekšrocība, kas piešķirta BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem ar plānoto parādu dzēšanu, nostiprina šo uzņēmumu ekonomisko stāvokli, jo tā rezultātā dzelzceļa operators atbrīvosies no parādiem, kas bija radušies pirms 2007. gada. Attiecīgi BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi sniegs dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus iekšējā tirgū, neatlīdzinot visas savas ieguldījumu un ekspluatācijas izmaksas.

BDZ Holding

BDZ Holding

| (86) | Tāpēc Komisija secina, ka plānotā parādu dzēšana var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(86)

Tāpēc Komisija secina, ka plānotā parādu dzēšana var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.1.6.   
  Secinājums

Secinājums

| (87) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka parādu dzēšana, ko plāno īstenot Bulgārija, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(87)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka parādu dzēšana, ko plāno īstenot Bulgārija, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

6.1.2.   ATBALSTA LIKUMĪBA

| (88) | Saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu dalībvalstīm ir jāpaziņo par plāniem piešķirt vai grozīt atbalstu un tās nedrīkst īstenot ierosināto pasākumu, kamēr paziņošanas procedūrā nav pieņemts galīgais lēmums. |
| --- | --- |

(88)

Saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu dalībvalstīm ir jāpaziņo par plāniem piešķirt vai grozīt atbalstu un tās nedrīkst īstenot ierosināto pasākumu, kamēr paziņošanas procedūrā nav pieņemts galīgais lēmums.

| (89) | Tā kā parāda dzēšana par labu BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem vēl nav īstenota, Komisija uzskata, ka Bulgārija ir izpildījusi saistības saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu (29). |
| --- | --- |

(89)

Tā kā parāda dzēšana par labu BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem vēl nav īstenota, Komisija uzskata, ka Bulgārija ir izpildījusi saistības saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu (29).

BDZ Holding

29

6.1.3.   ATBALSTA SADERĪBA

| (90) | Tā kā parādu dzēšana ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, Komisijai ir jānovērtē, vai var uzskatīt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(90)

Tā kā parādu dzēšana ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, Komisijai ir jānovērtē, vai var uzskatīt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (91) | Līguma 107. panta 3. punktā ir noteikti daži izņēmumi no vispārējā noteikuma Līguma 107. panta 1. punktā par to, ka valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(91)

Līguma 107. panta 3. punktā ir noteikti daži izņēmumi no vispārējā noteikuma Līguma 107. panta 1. punktā par to, ka valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (92) | Šajā saistībā Dzelzceļa vadlīniju 4. iedaļā ir noteikts ietvars, lai novērtētu, vai Komisijai ir jāpaziņo, ka atbalsts dzelzceļa uzņēmumiem parādu dzēšanai ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(92)

Šajā saistībā Dzelzceļa vadlīniju 4. iedaļā ir noteikts ietvars, lai novērtētu, vai Komisijai ir jāpaziņo, ka atbalsts dzelzceļa uzņēmumiem parādu dzēšanai ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (93) | Komisija piekrīt Bulgārijai par Dzelzceļa vadlīniju 4. iedaļas piemērojamību parādu dzēšanas saderības novērtēšanai. Patiesi, saskaņā ar Dzelzceļa vadlīniju 54. punktu, “ievērojot [Padomes] Direktīvas 91/440/EEK (30) 9. pantu, Komisija cita starpā uzskata, ka atsevišķos gadījumos šāds atbalsts ir jāatļauj, neveicot finanšu pārstrukturēšanu, ja dzēsti tiek iepriekšēji parādi, kas radās, pirms stājās spēkā Direktīva 2001/12/EK, ar kuru paredz nosacījumus nozares atvēršanai konkurencei”. Saskaņā ar Dzelzceļa vadlīniju 56. punktu tādu dalībvalstu gadījumā, kuras iestājās Savienībā pēc tam, kad stājās spēkā Direktīva 2001/12/EK, par iestāšanās datumu uzskata datumu, no kura šo direktīvu sāka piemērot šīm dalībvalstīm. Tāpēc attiecīgais datums, lai noteiktu, kuru pirmsiestāšanās parādu var dzēst saskaņā ar Dzelzceļa vadlīnijām, ir 2007. gada 1. janvāris. |
| --- | --- |

(93)

Komisija piekrīt Bulgārijai par Dzelzceļa vadlīniju 4. iedaļas piemērojamību parādu dzēšanas saderības novērtēšanai. Patiesi, saskaņā ar Dzelzceļa vadlīniju 54. punktu, “ievērojot [Padomes] Direktīvas 91/440/EEK (30) 9. pantu, Komisija cita starpā uzskata, ka atsevišķos gadījumos šāds atbalsts ir jāatļauj, neveicot finanšu pārstrukturēšanu, ja dzēsti tiek iepriekšēji parādi, kas radās, pirms stājās spēkā Direktīva 2001/12/EK, ar kuru paredz nosacījumus nozares atvēršanai konkurencei”. Saskaņā ar Dzelzceļa vadlīniju 56. punktu tādu dalībvalstu gadījumā, kuras iestājās Savienībā pēc tam, kad stājās spēkā Direktīva 2001/12/EK, par iestāšanās datumu uzskata datumu, no kura šo direktīvu sāka piemērot šīm dalībvalstīm. Tāpēc attiecīgais datums, lai noteiktu, kuru pirmsiestāšanās parādu var dzēst saskaņā ar Dzelzceļa vadlīnijām, ir 2007. gada 1. janvāris.

30

| (94) | Bulgārija apgalvo, ka plānotā parādu dzēšana atbilst visiem saderības nosacījumiem, kas noteikti Dzelzceļa vadlīnijās. Tādējādi Komisijai ir jānovērtē šis prasījums. Patiesi, saskaņā ar Dzelzceļa vadlīniju 55.–61. punktu atbalstu pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā radušos parādu dzēšanai var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja ir izpildīti šādi pieci kumulatīvi nosacījumi:






  a) | Pirmkārt, šāds atbalsts ir jāizmanto, lai segtu skaidri formulētus un individualizētus parādus, kas radušies pirms 2001. gada 15. marta, kad stājās spēkā Direktīva 2001/12/EK. Šāds atbalsts nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt šo parādu apjomu. Tām dalībvalstīm, kas Eiropas Kopienai pievienojās pēc 2001. gada 15. marta, attiecīgais datums ir to pievienošanās datums. Direktīvas 91/440/EEK 9. panta nolūks (kas ir iestrādāts arī turpmākajās direktīvās) bija risināt uzkrāto parādu problēmu laikā, kad lēmums par Kopienas tirgus atvēršanu vēl nebija pieņemts. |
| --- | --- | --- |

(94)

Bulgārija apgalvo, ka plānotā parādu dzēšana atbilst visiem saderības nosacījumiem, kas noteikti Dzelzceļa vadlīnijās. Tādējādi Komisijai ir jānovērtē šis prasījums. Patiesi, saskaņā ar Dzelzceļa vadlīniju 55.–61. punktu atbalstu pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā radušos parādu dzēšanai var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja ir izpildīti šādi pieci kumulatīvi nosacījumi:

a)

Pirmkārt, šāds atbalsts ir jāizmanto, lai segtu skaidri formulētus un individualizētus parādus, kas radušies pirms 2001. gada 15. marta, kad stājās spēkā Direktīva 2001/12/EK. Šāds atbalsts nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt šo parādu apjomu. Tām dalībvalstīm, kas Eiropas Kopienai pievienojās pēc 2001. gada 15. marta, attiecīgais datums ir to pievienošanās datums. Direktīvas 91/440/EEK 9. panta nolūks (kas ir iestrādāts arī turpmākajās direktīvās) bija risināt uzkrāto parādu problēmu laikā, kad lēmums par Kopienas tirgus atvēršanu vēl nebija pieņemts.

| b) | Otrkārt, konkrētajiem parādiem ir jābūt tieši saistītiem ar dzelzceļa transporta vai pārvaldības darbībām, dzelzceļa infrastruktūras būvi vai izmantošanu. (...) |
| --- | --- |

b)

Otrkārt, konkrētajiem parādiem ir jābūt tieši saistītiem ar dzelzceļa transporta vai pārvaldības darbībām, dzelzceļa infrastruktūras būvi vai izmantošanu. (...)

| c) | Treškārt, dzēst parādus var tiem dzelzceļa uzņēmumiem, kam ir pārāk daudz parādsaistību, kā rezultātā ir apgrūtināta to sekmīga finanšu vadība. Atbalsts ir saderīgs, ja tas vajadzīgs, lai novērstu šādu situāciju apstākļos, kad atbilstoši prognozēm tuvākajā nākotnē šā tirgus konkurences dēļ uzņēmums nevarēs finansiāli atveseļoties. (...) |
| --- | --- |

c)

Treškārt, dzēst parādus var tiem dzelzceļa uzņēmumiem, kam ir pārāk daudz parādsaistību, kā rezultātā ir apgrūtināta to sekmīga finanšu vadība. Atbalsts ir saderīgs, ja tas vajadzīgs, lai novērstu šādu situāciju apstākļos, kad atbilstoši prognozēm tuvākajā nākotnē šā tirgus konkurences dēļ uzņēmums nevarēs finansiāli atveseļoties. (...)

| d) | Ceturtkārt, atbalsts nedrīkst pārsniegt apjomu, kas šim nolūkam vajadzīgs. (...) |
| --- | --- |

d)

Ceturtkārt, atbalsts nedrīkst pārsniegt apjomu, kas šim nolūkam vajadzīgs. (...)

| e) | Piektkārt, parādu dzēšana uzņēmumam nevar radīt priekšrocības konkurences ziņā, kuru rezultātā tirgū tiktu traucēta faktiska konkurence, piemēram, dažos valsts vai reģionu tirgos radot šķēršļus ārējo uzņēmumu vai jaunu tirgus dalībnieku ienākšanai tirgū. |
| --- | --- |

e)

Piektkārt, parādu dzēšana uzņēmumam nevar radīt priekšrocības konkurences ziņā, kuru rezultātā tirgū tiktu traucēta faktiska konkurence, piemēram, dažos valsts vai reģionu tirgos radot šķēršļus ārējo uzņēmumu vai jaunu tirgus dalībnieku ienākšanai tirgū.

a)   Atbalsts ir jāizmanto, lai segtu skaidri formulētus un individualizētus parādus, kas radušies pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā

Atbalsts ir jāizmanto, lai segtu skaidri formulētus un individualizētus parādus, kas radušies pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā

| (95) | Dzelzceļa vadlīnijās ir noteikts, ka dzēšamajam(-iem) parādam(-iem) ir jābūt skaidri noteiktam(-iem), individualizētam(-iem) un Bulgārijas gadījumā tādam(-iem), kas radies(-ušies) pirms tās iestāšanās ES. Saskaņā ar Dzelzceļa vadlīnijām uzkrātos vai nenoteiktos parādus nedrīkst kompensēt. Kompensācija nebūtu pieļaujama, piemēram, ja būtu plānots dzēst parāda vispārējas vienības, piemēram, “parādus visiem piegādātājiem”. Līdzīgi kompensācija nebūtu pieļaujama arī tad, ja ir plānots dzēst visas kreditora parāda uzkrātās vienības, piemēram, “visas saistības vis-à-vis konkrētu banku”, kas radušās no dažādiem komponentiem, piemēram, virslimita kredītiem, garantijām vai ilgtermiņa aizdevumiem. |
| --- | --- |

(95)

Dzelzceļa vadlīnijās ir noteikts, ka dzēšamajam(-iem) parādam(-iem) ir jābūt skaidri noteiktam(-iem), individualizētam(-iem) un Bulgārijas gadījumā tādam(-iem), kas radies(-ušies) pirms tās iestāšanās ES. Saskaņā ar Dzelzceļa vadlīnijām uzkrātos vai nenoteiktos parādus nedrīkst kompensēt. Kompensācija nebūtu pieļaujama, piemēram, ja būtu plānots dzēst parāda vispārējas vienības, piemēram, “parādus visiem piegādātājiem”. Līdzīgi kompensācija nebūtu pieļaujama arī tad, ja ir plānots dzēst visas kreditora parāda uzkrātās vienības, piemēram, “visas saistības vis-à-vis konkrētu banku”, kas radušās no dažādiem komponentiem, piemēram, virslimita kredītiem, garantijām vai ilgtermiņa aizdevumiem.

vis-à-vis

| (96) | Bulgārija plāno dzēst BDZ Holding parādu BGN 223,45 miljonu (EUR 114,25 miljonu) apmērā. Kā paskaidrots 35. apsvērumā un 2. tabulā, summa BGN 223,45 miljonu apmērā, uz ko attiecas dzēšana, ir finanšu saistības, kas tika uzņemtas pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā un kas nebija samaksātas līdz iestāšanās dienai, vai turpmākais parāds, kas radās BDZ Holding, aizstājot vai pārfinansējot parādu, kas bija radies pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā, kā dokumentēts BDZ Holding 2006. gada konsolidētajā finanšu pārskatā un/vai informācijā par attiecīgajiem aizdevuma maksājumiem. Katru parādu, ko plāno dzēst, var individualizēt kā izrietošu no aizdevuma līgumiem (finanšu kreditori KfW IPEX Bank, ERAB, IBRD) vai no parastām līgumattiecībām ar konkrētiem dzelzceļa infrastruktūras pakalpojumu sniedzējiem (VDIU) vai elektroenerģijas pakalpojumu sniedzējiem (NEC AD) pirms iestāšanās. |
| --- | --- |

(96)

Bulgārija plāno dzēst BDZ Holding parādu BGN 223,45 miljonu (EUR 114,25 miljonu) apmērā. Kā paskaidrots 35. apsvērumā un 2. tabulā, summa BGN 223,45 miljonu apmērā, uz ko attiecas dzēšana, ir finanšu saistības, kas tika uzņemtas pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā un kas nebija samaksātas līdz iestāšanās dienai, vai turpmākais parāds, kas radās BDZ Holding, aizstājot vai pārfinansējot parādu, kas bija radies pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā, kā dokumentēts BDZ Holding 2006. gada konsolidētajā finanšu pārskatā un/vai informācijā par attiecīgajiem aizdevuma maksājumiem. Katru parādu, ko plāno dzēst, var individualizēt kā izrietošu no aizdevuma līgumiem (finanšu kreditori KfW IPEX Bank, ERAB, IBRD) vai no parastām līgumattiecībām ar konkrētiem dzelzceļa infrastruktūras pakalpojumu sniedzējiem (VDIU) vai elektroenerģijas pakalpojumu sniedzējiem (NEC AD) pirms iestāšanās.

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

KfW IPEX Bank

IBRD

NEC AD

| (97) | Tas pats attiecas uz BDZ Holding individualizētām parādsaistībām pret to obligāciju īpašniekiem, kuras emitēja 2007. gada 19. novembra obligāciju emisijā ISIN BG2100032072, un Finanšu ministriju, kad tā kļuva par BDZ Holding kreditoru (sk. 35. un 36. apsvērumu un 2. tabulu). Abi parādi ir labi individualizēti, un arī ieņēmumi tika izmantoti, lai pārfinansētu konkrēti noteiktu pirmsiestāšanās parādu, ko BDZ Holding nevarētu atmaksāt un nokārtot no saviem līdzekļiem. Tas nozīmē, ka pašlaik nesamaksātās summas ekonomiskā ziņā ir tikai uzkrātais mantotais parāds. |
| --- | --- |

(97)

Tas pats attiecas uz BDZ Holding individualizētām parādsaistībām pret to obligāciju īpašniekiem, kuras emitēja 2007. gada 19. novembra obligāciju emisijā ISIN BG2100032072, un Finanšu ministriju, kad tā kļuva par BDZ Holding kreditoru (sk. 35. un 36. apsvērumu un 2. tabulu). Abi parādi ir labi individualizēti, un arī ieņēmumi tika izmantoti, lai pārfinansētu konkrēti noteiktu pirmsiestāšanās parādu, ko BDZ Holding nevarētu atmaksāt un nokārtot no saviem līdzekļiem. Tas nozīmē, ka pašlaik nesamaksātās summas ekonomiskā ziņā ir tikai uzkrātais mantotais parāds.

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

| (98) | Visbeidzot, tā kā parāds BGN 223,45 miljonu apmērā, ko ir plānots dzēst, izriet no skaidri noteiktiem un individualizētiem parādiem, kas radušies pirms Bulgārijas iestāšanās ES, nav jāpauž nostāja par to, vai saskaņā ar Dzelzceļa vadlīnijām var likumīgi dzēst citus parādus, kas ietver BDZ Holding nodrošinājumus un tirdzniecības saistības, kurus Bulgārija arī noteica kā pirmsiestāšanās parādu (1. tabula un 35. un 20. apsvērums) un kuru apmērs ir starpība starp BGN 806,7 miljoniem un BGN 223,45 miljoniem. Parāds šīs starpības apmērā ir izslēgts no šā lēmuma darbības jomas. |
| --- | --- |

(98)

Visbeidzot, tā kā parāds BGN 223,45 miljonu apmērā, ko ir plānots dzēst, izriet no skaidri noteiktiem un individualizētiem parādiem, kas radušies pirms Bulgārijas iestāšanās ES, nav jāpauž nostāja par to, vai saskaņā ar Dzelzceļa vadlīnijām var likumīgi dzēst citus parādus, kas ietver BDZ Holding nodrošinājumus un tirdzniecības saistības, kurus Bulgārija arī noteica kā pirmsiestāšanās parādu (1. tabula un 35. un 20. apsvērums) un kuru apmērs ir starpība starp BGN 806,7 miljoniem un BGN 223,45 miljoniem. Parāds šīs starpības apmērā ir izslēgts no šā lēmuma darbības jomas.

BDZ Holding

| (99) | Tāpēc ir secināts, ka attiecīgā pasākuma mērķis ir dzēst skaidri noteiktus un individualizētus parādus BGN 223,45 miljonu apmērā, kas radušies pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā. |
| --- | --- |

(99)

Tāpēc ir secināts, ka attiecīgā pasākuma mērķis ir dzēst skaidri noteiktus un individualizētus parādus BGN 223,45 miljonu apmērā, kas radušies pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā.

b)   Konkrētajiem parādiem ir jābūt tieši saistītiem ar dzelzceļa transporta vai pārvaldības darbībām, dzelzceļa infrastruktūras būvi vai izmantošanu

Konkrētajiem parādiem ir jābūt tieši saistītiem ar dzelzceļa transporta vai pārvaldības darbībām, dzelzceļa infrastruktūras būvi vai izmantošanu

| (100) | Bulgārija norādīja, ka visi BDZ Holding parādi bija tieši saistīti ar pasažieru un kravu dzelzceļa pārvadājumiem (sk. 39. apsvērumu). |
| --- | --- |

(100)

Bulgārija norādīja, ka visi BDZ Holding parādi bija tieši saistīti ar pasažieru un kravu dzelzceļa pārvadājumiem (sk. 39. apsvērumu).

BDZ Holding

| (101) | Komisija secina, ka dzēšamie parādi patiešām radās, lai finansētu ritošā sastāva atjaunošanu un remontu, piemēram, iegādātos dīzeļa un elektriskās iekārtas vai modernizētu uzņēmumam piederošos kravas vagonus. Alternatīvi tādi parādi kā uzņēmumam VDIU nesamaksātās saistības arī finansēja BDZ Holding dzelzceļa pakalpojumu sniegšanu. Šīs darbības ir BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu pamatdarbība un ir tieši saistītas ar dzelzceļa pārvadājumiem. |
| --- | --- |

(101)

Komisija secina, ka dzēšamie parādi patiešām radās, lai finansētu ritošā sastāva atjaunošanu un remontu, piemēram, iegādātos dīzeļa un elektriskās iekārtas vai modernizētu uzņēmumam piederošos kravas vagonus. Alternatīvi tādi parādi kā uzņēmumam VDIU nesamaksātās saistības arī finansēja BDZ Holding dzelzceļa pakalpojumu sniegšanu. Šīs darbības ir BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu pamatdarbība un ir tieši saistītas ar dzelzceļa pārvadājumiem.

BDZ Holding

BDZ Holding

| (102) | Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgie parādi ir tieši saistīti ar dzelzceļa pārvadājumiem. |
| --- | --- |

(102)

Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgie parādi ir tieši saistīti ar dzelzceļa pārvadājumiem.

c)   Dzēst parādus var tiem dzelzceļa uzņēmumiem, kam ir pārāk daudz parādsaistību, kā rezultātā ir apgrūtināta to sekmīga finanšu vadība. Atbalsts ir saderīgs, ja tas vajadzīgs, lai novērstu šādu situāciju apstākļos, kad atbilstoši prognozēm tuvākajā nākotnē šā tirgus konkurences dēļ uzņēmums nevarēs finansiāli atveseļoties

Dzēst parādus var tiem dzelzceļa uzņēmumiem, kam ir pārāk daudz parādsaistību, kā rezultātā ir apgrūtināta to sekmīga finanšu vadība. Atbalsts ir saderīgs, ja tas vajadzīgs, lai novērstu šādu situāciju apstākļos, kad atbilstoši prognozēm tuvākajā nākotnē šā tirgus konkurences dēļ uzņēmums nevarēs finansiāli atveseļoties

Pārāk daudz BDZ Holding parādsaistību, kas apgrūtina tā saprātīgu finanšu vadību

Pārāk daudz BDZ Holding parādsaistību, kas apgrūtina tā saprātīgu finanšu vadību

| (103) | Bulgārija apgalvoja, ka BDZ Holding bija maksātnespējīgs un ar pārmērīgām parādsaistībām saskaņā ar attiecīgajiem Bulgārijas tiesību aktiem un atbilda visiem Bulgārijas tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem, lai pret to varētu sākt maksātnespējas procesu. Tā ir pamatota norāde par pārmērīgām parādsaistībām. Turklāt Bulgārija apgalvoja, ka uzņēmums nespēja izpildīt savas finanšu saistības parādsaistību dēļ. |
| --- | --- |

(103)

Bulgārija apgalvoja, ka BDZ Holding bija maksātnespējīgs un ar pārmērīgām parādsaistībām saskaņā ar attiecīgajiem Bulgārijas tiesību aktiem un atbilda visiem Bulgārijas tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem, lai pret to varētu sākt maksātnespējas procesu. Tā ir pamatota norāde par pārmērīgām parādsaistībām. Turklāt Bulgārija apgalvoja, ka uzņēmums nespēja izpildīt savas finanšu saistības parādsaistību dēļ.

BDZ Holding

| (104) | BDZ Holding kopējais parādsaistību apmērs 2006. gada 31. decembrī bija BGN 806,7 miljoni un veidoja 78 % no BDZ Holding kopējā kapitāla (pašu kapitāls un parādi) ar parāda–aktīvu attiecību četri. BDZ Holding finanšu stāvoklis būtiski pasliktinājās kopš 2007. gadā. BDZ Holding parāda–aktīvu attiecība no 2011. gada palielinājās virs 7,5 (9) un sasniedza 14 (2012. gadā), 15 (2013. gadā), –209 (2014. gadā) un –33 (2015. gada oktobrī) (31). Turklāt 2015. gada oktobrī BDZ Holding nesamaksātās saistības, proti, BGN 499,1 miljona (EUR 255 miljonu) apmērā, veidoja 86 % no aktīvu bilances vērtības, kas bija BGN 582,4 miljoni (EUR 298 miljoni). |
| --- | --- |

(104)

BDZ Holding kopējais parādsaistību apmērs 2006. gada 31. decembrī bija BGN 806,7 miljoni un veidoja 78 % no BDZ Holding kopējā kapitāla (pašu kapitāls un parādi) ar parāda–aktīvu attiecību četri. BDZ Holding finanšu stāvoklis būtiski pasliktinājās kopš 2007. gadā. BDZ Holding parāda–aktīvu attiecība no 2011. gada palielinājās virs 7,5 (9) un sasniedza 14 (2012. gadā), 15 (2013. gadā), –209 (2014. gadā) un –33 (2015. gada oktobrī) (31). Turklāt 2015. gada oktobrī BDZ Holding nesamaksātās saistības, proti, BGN 499,1 miljona (EUR 255 miljonu) apmērā, veidoja 86 % no aktīvu bilances vērtības, kas bija BGN 582,4 miljoni (EUR 298 miljoni).

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

31

BDZ Holding

| (105) | Komisija arī secina, ka, lai gan BDZ Holding atmaksāja nesamaksāto parādus BGN 724 miljonu (EUR 370 miljonu) apmērā laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 28. septembrim, uzņēmums nav varējis pilnībā izpildīt savas finanšu saistības. Uzņēmuma nesamaksāto saistību pret starptautiskajiem kreditoriem dēļ 2015. gada 20. jūlijā Londonas Augstā tiesa noteica, ka BDZ ir jāsamaksā EUR 66,7 miljoni (BGN 130,4 miljoni), piemērojot kavējuma procentus gadā 8 % apmērā (32). |
| --- | --- |

(105)

Komisija arī secina, ka, lai gan BDZ Holding atmaksāja nesamaksāto parādus BGN 724 miljonu (EUR 370 miljonu) apmērā laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 28. septembrim, uzņēmums nav varējis pilnībā izpildīt savas finanšu saistības. Uzņēmuma nesamaksāto saistību pret starptautiskajiem kreditoriem dēļ 2015. gada 20. jūlijā Londonas Augstā tiesa noteica, ka BDZ ir jāsamaksā EUR 66,7 miljoni (BGN 130,4 miljoni), piemērojot kavējuma procentus gadā 8 % apmērā (32).

BDZ Holding

BDZ

32

| (106) | Turklāt, ņemot vērā BDZ Holding pārmērīgās parādsaistības, bez parādu dzēšanas uzņēmumam būtu ļoti grūti izpildīt savas saistības un galu galā tas varētu tikt likvidēts. |
| --- | --- |

(106)

Turklāt, ņemot vērā BDZ Holding pārmērīgās parādsaistības, bez parādu dzēšanas uzņēmumam būtu ļoti grūti izpildīt savas saistības un galu galā tas varētu tikt likvidēts.

BDZ Holding

| (107) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka BDZ Holding ir pārmērīgas parādsaistības, kas apgrūtina tā saprātīgu finanšu vadību. |
| --- | --- |

(107)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka BDZ Holding ir pārmērīgas parādsaistības, kas apgrūtina tā saprātīgu finanšu vadību.

BDZ Holding

Atbalsta nepieciešamība

Atbalsta nepieciešamība

| (108) | Turklāt minētais atbalsts ir vajadzīgs, lai novērstu šādu pārmērīgu parādsaistību situāciju, kad atbilstoši prognozēm tuvākajā nākotnē šā tirgus konkurences dēļ BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi nevarēs finansiāli atveseļoties saprātīgā laikposmā. |
| --- | --- |

(108)

Turklāt minētais atbalsts ir vajadzīgs, lai novērstu šādu pārmērīgu parādsaistību situāciju, kad atbilstoši prognozēm tuvākajā nākotnē šā tirgus konkurences dēļ BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi nevarēs finansiāli atveseļoties saprātīgā laikposmā.

BDZ Holding

| (109) | Savu parādsaistību dēļ BDZ Holding nespēja izpildīt visas savas finanšu saistības un neveica ieguldījumus sava ritošā sastāva modernizācijā. Tā kā netika veikti ieguldījumi ritošā sastāva modernizācijā un uzturēšanā, uzņēmuma parks ir kļuvis pārāk vecs un daļēji novecojis. Šajā saistībā Komisija secina, ka 82 % no BDZ Passenger pasažieru vagoniem ir vecāki par 20 gadiem, bet 74 % no tā lokomotīvēm ir vecākas par 25 gadiem. 2015. gadā aptuveni 50 % no BDZ Cargo lokomotīvēm bija vai nu remontā, vai nebija lietojamas. Līdzīgi 2015. gadā aptuveni 51 % no BDZ Cargo kravas vagoniem nebija lietojami un bija jāremontē. |
| --- | --- |

(109)

Savu parādsaistību dēļ BDZ Holding nespēja izpildīt visas savas finanšu saistības un neveica ieguldījumus sava ritošā sastāva modernizācijā. Tā kā netika veikti ieguldījumi ritošā sastāva modernizācijā un uzturēšanā, uzņēmuma parks ir kļuvis pārāk vecs un daļēji novecojis. Šajā saistībā Komisija secina, ka 82 % no BDZ Passenger pasažieru vagoniem ir vecāki par 20 gadiem, bet 74 % no tā lokomotīvēm ir vecākas par 25 gadiem. 2015. gadā aptuveni 50 % no BDZ Cargo lokomotīvēm bija vai nu remontā, vai nebija lietojamas. Līdzīgi 2015. gadā aptuveni 51 % no BDZ Cargo kravas vagoniem nebija lietojami un bija jāremontē.

BDZ Holding

BDZ Passenger

BDZ Cargo

BDZ Cargo

| (110) | Bez atbalsta BDZ Holding nespētu samaksāt joprojām nesamaksātos parādus, kas bija radušies pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā, kā arī tas nespētu izmantot savus līdzekļus, lai veiktu ieguldījumus sava ritošā sastāva modernizācijā. |
| --- | --- |

(110)

Bez atbalsta BDZ Holding nespētu samaksāt joprojām nesamaksātos parādus, kas bija radušies pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā, kā arī tas nespētu izmantot savus līdzekļus, lai veiktu ieguldījumus sava ritošā sastāva modernizācijā.

BDZ Holding

| (111) | Ilustratīvi, pamatojoties uz uzņēmuma deklarētajiem ieņēmumiem 2016. gadā (BGN 336,2 miljoni), ja nemainītos pārējie apstākļi, būtu vajadzīga vienreizēja cenu un/vai tarifu palielināšana vidēji par 66 %, lai īsā termiņā gūtu ekspluatācijas ieņēmumus BGN 223,45 miljonu apmērā, kas ir vajadzīgi, lai atmaksātu parādus, kurus ir plānots dzēst. Tomēr BDZ Holding meitasuzņēmumi darbojas tikai tādā ģeogrāfiskajā zonā, kas pilnībā atbilst reģionālā atbalsta saņemšanas nosacījumiem saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Lielam tarifu palielinājumam šādās ģeogrāfiskajās zonās varētu būt lielāka negatīvā sociālā ietekme nekā bagātākās Savienības zonās. Attiecīgi hipotētiskam cenu palielinājumam, kura mērķis ir palielināt BDZ Holding ieņēmumus un mazināt tā parādus līdz vajadzīgajam apmēram, ja vien tas vispār ir juridiski iespējams attiecībā uz pasažieru pakalpojumiem, uz kuriem attiecas SPS, un komerciāli ilgtspējīgi konkurētspējīgā vidē attiecībā uz kravu pakalpojumiem, varētu būt nesamērīga sociālā ietekme attiecībā uz Bulgārijas dzelzceļa pasažieriem vai uzņēmumiem, kuri izmanto BDZ kravu pārvadājumu pakalpojumus. |
| --- | --- |

(111)

Ilustratīvi, pamatojoties uz uzņēmuma deklarētajiem ieņēmumiem 2016. gadā (BGN 336,2 miljoni), ja nemainītos pārējie apstākļi, būtu vajadzīga vienreizēja cenu un/vai tarifu palielināšana vidēji par 66 %, lai īsā termiņā gūtu ekspluatācijas ieņēmumus BGN 223,45 miljonu apmērā, kas ir vajadzīgi, lai atmaksātu parādus, kurus ir plānots dzēst. Tomēr BDZ Holding meitasuzņēmumi darbojas tikai tādā ģeogrāfiskajā zonā, kas pilnībā atbilst reģionālā atbalsta saņemšanas nosacījumiem saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Lielam tarifu palielinājumam šādās ģeogrāfiskajās zonās varētu būt lielāka negatīvā sociālā ietekme nekā bagātākās Savienības zonās. Attiecīgi hipotētiskam cenu palielinājumam, kura mērķis ir palielināt BDZ Holding ieņēmumus un mazināt tā parādus līdz vajadzīgajam apmēram, ja vien tas vispār ir juridiski iespējams attiecībā uz pasažieru pakalpojumiem, uz kuriem attiecas SPS, un komerciāli ilgtspējīgi konkurētspējīgā vidē attiecībā uz kravu pakalpojumiem, varētu būt nesamērīga sociālā ietekme attiecībā uz Bulgārijas dzelzceļa pasažieriem vai uzņēmumiem, kuri izmanto BDZ kravu pārvadājumu pakalpojumus.

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ

| (112) | Attiecīgi neviens cits ticams hipotētisks politikas pasākums, izņemot plānoto parādu dzēšanu, neļautu uzņēmumam turpināt savu darbību. Tādējādi attiecīgais pasākums ir vajadzīgs, lai novērstu BDZ Holding pārmērīgu parādsaistību situāciju, kad atbilstoši prognozēm tuvākajā nākotnē šā tirgus konkurences dēļ BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi nevarēs finansiāli atveseļoties. |
| --- | --- |

(112)

Attiecīgi neviens cits ticams hipotētisks politikas pasākums, izņemot plānoto parādu dzēšanu, neļautu uzņēmumam turpināt savu darbību. Tādējādi attiecīgais pasākums ir vajadzīgs, lai novērstu BDZ Holding pārmērīgu parādsaistību situāciju, kad atbilstoši prognozēm tuvākajā nākotnē šā tirgus konkurences dēļ BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi nevarēs finansiāli atveseļoties.

BDZ Holding

BDZ Holding

d)   Atbalsts nedrīkst pārsniegt apjomu, kas šim nolūkam vajadzīgs

Atbalsts nedrīkst pārsniegt apjomu, kas šim nolūkam vajadzīgs

| (113) | Komisija norāda, ka, ņemot vērā BDZ Holding finanšu stāvokli, parādu dzēšanas apjoms ir tik minimāls, cik nepieciešams, lai nodrošinātu uzņēmuma izdzīvošanu, un ir priekšnoteikums uzņēmuma finansiālai ilgtspējai. Minētais apjoms ir noteikti nepieciešams, lai veiktu nesamaksātos maksājumus kreditoriem – starptautiskajām finanšu iestādēm un VDIU. BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi joprojām nav samaksājuši saistības, kuras radās pirms 2007. gada 1. janvāra un kuras, ja netiks samaksātas, radīs labuma guvējam likvidācijas risku. Finanšu rādītāji liecina, ka maksājumus nevar veikt no pašreizējiem pašu līdzekļiem un būtu nereāli domāt, ka uzņēmums varētu būtiski palielināt savus tarifus vai cenas, lai gūtu lielākus ieņēmumus īsā termiņā. |
| --- | --- |

(113)

Komisija norāda, ka, ņemot vērā BDZ Holding finanšu stāvokli, parādu dzēšanas apjoms ir tik minimāls, cik nepieciešams, lai nodrošinātu uzņēmuma izdzīvošanu, un ir priekšnoteikums uzņēmuma finansiālai ilgtspējai. Minētais apjoms ir noteikti nepieciešams, lai veiktu nesamaksātos maksājumus kreditoriem – starptautiskajām finanšu iestādēm un VDIU. BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi joprojām nav samaksājuši saistības, kuras radās pirms 2007. gada 1. janvāra un kuras, ja netiks samaksātas, radīs labuma guvējam likvidācijas risku. Finanšu rādītāji liecina, ka maksājumus nevar veikt no pašreizējiem pašu līdzekļiem un būtu nereāli domāt, ka uzņēmums varētu būtiski palielināt savus tarifus vai cenas, lai gūtu lielākus ieņēmumus īsā termiņā.

BDZ Holding

BDZ Holding

| (114) | Turklāt Komisija norāda, ka laikposmā kopš iestāšanās BDZ Holding no saviem līdzekļiem, kuri iegūti galvenokārt no aktīvu pārdošanas, ir atmaksājis saistības, kas radušās pirms 2007. gada 1. janvāra, BGN 166 miljonu apmērā. Tā kā šīs summas, iespējams, varētu dzēst, ir saprātīgi uzskatīt, ka BDZ Holding varētu izmantot šos līdzekļus ritošā sastāva un sniegto pakalpojumu attīstīšanai un modernizēšanai. Uzņēmums bija atpalicis no attīstības dzelzceļa nozarē tehnisko raksturlielumu un informācijas sistēmu ziņā. Tāpēc, ciktāl BDZ Holding ir paļāvies arī uz pašu līdzekļiem, lai atmaksātu daļu no pirmsiestāšanās parāda, parādu dzēšana nav uzskatāma par tādu, kas pārsniegtu vajadzīgo apjomu, pat ja tas atbrīvo uzņēmumu no atmaksas saistībām un dod finansiālas iespējas ieguldīt turpmākā modernizācijā vai remonta pasākumos. |
| --- | --- |

(114)

Turklāt Komisija norāda, ka laikposmā kopš iestāšanās BDZ Holding no saviem līdzekļiem, kuri iegūti galvenokārt no aktīvu pārdošanas, ir atmaksājis saistības, kas radušās pirms 2007. gada 1. janvāra, BGN 166 miljonu apmērā. Tā kā šīs summas, iespējams, varētu dzēst, ir saprātīgi uzskatīt, ka BDZ Holding varētu izmantot šos līdzekļus ritošā sastāva un sniegto pakalpojumu attīstīšanai un modernizēšanai. Uzņēmums bija atpalicis no attīstības dzelzceļa nozarē tehnisko raksturlielumu un informācijas sistēmu ziņā. Tāpēc, ciktāl BDZ Holding ir paļāvies arī uz pašu līdzekļiem, lai atmaksātu daļu no pirmsiestāšanās parāda, parādu dzēšana nav uzskatāma par tādu, kas pārsniegtu vajadzīgo apjomu, pat ja tas atbrīvo uzņēmumu no atmaksas saistībām un dod finansiālas iespējas ieguldīt turpmākā modernizācijā vai remonta pasākumos.

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

| (115) | Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka parādu dzēšanu nevar uzskatīt par tādu pasākumu, kas nostādītu BDZ Holding labvēlīgākā stāvoklī nekā vidēja, pienācīgi pārvaldīta uzņēmuma stāvoklis, kuram ir tāds pats darbības profils. |
| --- | --- |

(115)

Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka parādu dzēšanu nevar uzskatīt par tādu pasākumu, kas nostādītu BDZ Holding labvēlīgākā stāvoklī nekā vidēja, pienācīgi pārvaldīta uzņēmuma stāvoklis, kuram ir tāds pats darbības profils.

BDZ Holding

e)   Parādu dzēšana uzņēmumam nevar radīt priekšrocības konkurences ziņā, kuru rezultātā tirgū tiktu traucēta faktiska konkurence, piemēram, dažos valsts vai reģionu tirgos radot šķēršļus ārējo uzņēmumu vai jaunu tirgus dalībnieku ienākšanai tirgū

Parādu dzēšana uzņēmumam nevar radīt priekšrocības konkurences ziņā, kuru rezultātā tirgū tiktu traucēta faktiska konkurence, piemēram, dažos valsts vai reģionu tirgos radot šķēršļus ārējo uzņēmumu vai jaunu tirgus dalībnieku ienākšanai tirgū

| (116) | Piedāvātā parādu dzēšana ļaus BDZ Holding tikai normalizēt uzņēmuma ekspluatācijas darbību finansēšanu un neļaus BDZ Holding vai tā meitasuzņēmumiem paplašināties vai ieiet jaunos tirgos. Šajā ziņā atbalsts netraucēs attīstīt efektīvu konkurenci tirgū. Tas neietekmēs konkurentu pozīciju tirgū, un tie spēs turpināt konkurēt ar BDZ Holding uz tādiem pašiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(116)

Piedāvātā parādu dzēšana ļaus BDZ Holding tikai normalizēt uzņēmuma ekspluatācijas darbību finansēšanu un neļaus BDZ Holding vai tā meitasuzņēmumiem paplašināties vai ieiet jaunos tirgos. Šajā ziņā atbalsts netraucēs attīstīt efektīvu konkurenci tirgū. Tas neietekmēs konkurentu pozīciju tirgū, un tie spēs turpināt konkurēt ar BDZ Holding uz tādiem pašiem nosacījumiem.

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

| (117) | Komisija arī uzskata, ka parādu dzēšana neradīs pārmērīgus konkurences un tirdzniecības izkropļojumus starp dalībvalstīm, jo tas tikai ļaus BDZ Holding stabilizēt savu finanšu stāvokli, ko izdarīt traucēja saistības, kuras tika uzņemtas pirms tirgus liberalizācijas. Turklāt Komisija secina, ka jauniem tirgus dalībniekiem nav traucēta iekļūšana Bulgārijas pārvadājumu tirgū. Kā paskaidrots 15. un 42. apsvērumā, papildus BDZ Cargo Bulgārijas dzelzceļa pārvadājumu tirgū pašlaik darbojas vēl astoņi kravu operatori. Nav pierādījumu, ka parādu dzēšana mainīs šo konkurences situāciju. |
| --- | --- |

(117)

Komisija arī uzskata, ka parādu dzēšana neradīs pārmērīgus konkurences un tirdzniecības izkropļojumus starp dalībvalstīm, jo tas tikai ļaus BDZ Holding stabilizēt savu finanšu stāvokli, ko izdarīt traucēja saistības, kuras tika uzņemtas pirms tirgus liberalizācijas. Turklāt Komisija secina, ka jauniem tirgus dalībniekiem nav traucēta iekļūšana Bulgārijas pārvadājumu tirgū. Kā paskaidrots 15. un 42. apsvērumā, papildus BDZ Cargo Bulgārijas dzelzceļa pārvadājumu tirgū pašlaik darbojas vēl astoņi kravu operatori. Nav pierādījumu, ka parādu dzēšana mainīs šo konkurences situāciju.

BDZ Holding

BDZ Cargo

Secinājums

Secinājums

| (118) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka valsts atbalsts parādu dzēšanas veidā (2. pasākums) BGN 223,45 miljonu (EUR 114,25 miljonu) apmērā, ko Bulgārija plāno īstenot, atbilst nosacījumiem par atbilstību iekšējam tirgum, kas noteikti Dzelzceļa vadlīniju IV nodaļā. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka valsts atbalsts parādu dzēšanas veidā (2. pasākums) BGN 223,45 miljonu (EUR 114,25 miljonu) apmērā, ko Bulgārija plāno īstenot, atbilst nosacījumiem par atbilstību iekšējam tirgum, kas noteikti Dzelzceļa vadlīniju IV nodaļā.

6.2.   3. PASĀKUMS: BDZ HOLDING UN TĀ MEITASUZŅĒMUMU ATBRĪVOŠANA NO NESAMAKSĀTO PARĀDU NOMAKSAS INFRASTRUKTŪRAS PĀRVALDNIEKAM (VDIU)

3. PASĀKUMS: BDZ HOLDING UN TĀ MEITASUZŅĒMUMU ATBRĪVOŠANA NO NESAMAKSĀTO PARĀDU NOMAKSAS INFRASTRUKTŪRAS PĀRVALDNIEKAM (VDIU)

| (119) | Tā kā Bulgārija nepaskaidroja BDZ Holding nesamaksāto saistību pret VDIU izcelsmi un attīstību pirms lēmuma sākt procedūru pieņemšanas, šo nokavēto saistību nepiedzīšanu varētu uzskatīt par iespējamu valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(119)

Tā kā Bulgārija nepaskaidroja BDZ Holding nesamaksāto saistību pret VDIU izcelsmi un attīstību pirms lēmuma sākt procedūru pieņemšanas, šo nokavēto saistību nepiedzīšanu varētu uzskatīt par iespējamu valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu.

BDZ Holding

| (120) | Saskaņā ar Bulgārijas iesniegto informāciju (sk. 4.3. iedaļu) daļa no BDZ Holding saistībām, kas nav samaksātas uzņēmumam VDIU, ir saistības, kuras uzņēmums uzņēmās pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā. Šis pirmsiestāšanās parāds daļēji (līdz BGN 26,3 miljoniem) pēc tam tika pārfinansēts ar ieņēmumiem no obligāciju emisijas 2007. gada 19. novembrī, un tas joprojām ir nesamaksāts parāds, un tāpēc uz to attiecas novērtējums saistībā ar “2. pasākumu: to parādu dzēšana, kas radušies pirms 2007. gada” 6.1. iedaļā. Citiem vārdiem sakot, uzņēmumam VDIU tika maksāts. |
| --- | --- |

(120)

Saskaņā ar Bulgārijas iesniegto informāciju (sk. 4.3. iedaļu) daļa no BDZ Holding saistībām, kas nav samaksātas uzņēmumam VDIU, ir saistības, kuras uzņēmums uzņēmās pirms Bulgārijas iestāšanās Savienībā. Šis pirmsiestāšanās parāds daļēji (līdz BGN 26,3 miljoniem) pēc tam tika pārfinansēts ar ieņēmumiem no obligāciju emisijas 2007. gada 19. novembrī, un tas joprojām ir nesamaksāts parāds, un tāpēc uz to attiecas novērtējums saistībā ar “2. pasākumu: to parādu dzēšana, kas radušies pirms 2007. gada” 6.1. iedaļā. Citiem vārdiem sakot, uzņēmumam VDIU tika maksāts.

BDZ Holding

| (121) | Turklāt, lai paskaidrotu situāciju saistībā ar atlikušajām nesamaksātajām saistībām, Bulgārija iesniedza papildu informāciju par maksāšanas kārtību un VDIU veiktajiem pasākumiem (sk. 4.3. iedaļu). Kā apgalvo Bulgārija, VDIU ir veicis visus vajadzīgos pasākumus, lai piedzītu no BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem laikā nesamaksātās saistības un lai maksimāli palielinātu nesamaksāto summu atgūšanu, nesākot tiesvedību. |
| --- | --- |

(121)

Turklāt, lai paskaidrotu situāciju saistībā ar atlikušajām nesamaksātajām saistībām, Bulgārija iesniedza papildu informāciju par maksāšanas kārtību un VDIU veiktajiem pasākumiem (sk. 4.3. iedaļu). Kā apgalvo Bulgārija, VDIU ir veicis visus vajadzīgos pasākumus, lai piedzītu no BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem laikā nesamaksātās saistības un lai maksimāli palielinātu nesamaksāto summu atgūšanu, nesākot tiesvedību.

BDZ Holding

| (122) | Lai pārliecinātos, vai VDIU nebija pārmērīgi labvēlīgs pret BDZ Holding attiecībā uz kavēšanos un laikā nesamaksāto saistību maksājumu kārtību, Komisijai ir jānovērtē, vai tas gūtu labumu no šādas kārtības parastos tirgus apstākļos (33). Šajā saistībā Komisijai ir jānovērtē, vai hipotētisks tirgus ekonomikas kreditors VDIU situācijai līdzīgā situācijā, lai saņemtu maksimālo maksājumu par summām, kas tam pienākas, piekristu kavējumam un piedalītos atkārtotās sarunās par laikā nesamaksāto saistību samaksu uz līdzīgiem nosacījumiem (34). Citiem vārdiem sakot, Komisijai ir jānovērtē, vai VDIU rīkojās tikpat rūpīgi kā tirgus ekonomikas kreditors, pirms izvēlēties starp savu prasījumu individuālu izpildi uz vienošanās pamata un kolektīvas atgūšanas procedūras uzsākšanu, kas, iespējams, izraisītu BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu bankrotu. |
| --- | --- |

(122)

Lai pārliecinātos, vai VDIU nebija pārmērīgi labvēlīgs pret BDZ Holding attiecībā uz kavēšanos un laikā nesamaksāto saistību maksājumu kārtību, Komisijai ir jānovērtē, vai tas gūtu labumu no šādas kārtības parastos tirgus apstākļos (33). Šajā saistībā Komisijai ir jānovērtē, vai hipotētisks tirgus ekonomikas kreditors VDIU situācijai līdzīgā situācijā, lai saņemtu maksimālo maksājumu par summām, kas tam pienākas, piekristu kavējumam un piedalītos atkārtotās sarunās par laikā nesamaksāto saistību samaksu uz līdzīgiem nosacījumiem (34). Citiem vārdiem sakot, Komisijai ir jānovērtē, vai VDIU rīkojās tikpat rūpīgi kā tirgus ekonomikas kreditors, pirms izvēlēties starp savu prasījumu individuālu izpildi uz vienošanās pamata un kolektīvas atgūšanas procedūras uzsākšanu, kas, iespējams, izraisītu BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu bankrotu.

BDZ Holding

33

34

BDZ Holding

| (123) | Komisija norāda, ka, lai noteiktu labvēlīgāko alternatīvu, rūpīgs tirgus ekonomikas kreditors izvērtētu katras alternatīvas priekšrocības un trūkumus, ņemot vērā cita starpā atgūstamās summas, iepriekšējo ekonomisko ietekmi, atgūšanas procesa ilgumu un izmaksas (35). |
| --- | --- |

(123)

Komisija norāda, ka, lai noteiktu labvēlīgāko alternatīvu, rūpīgs tirgus ekonomikas kreditors izvērtētu katras alternatīvas priekšrocības un trūkumus, ņemot vērā cita starpā atgūstamās summas, iepriekšējo ekonomisko ietekmi, atgūšanas procesa ilgumu un izmaksas (35).

35

| (124) | Vispirms Komisija secina, ka parādi uzņēmumam VDIU radās saistībā ar parastām un ilgtermiņa komerciālām attiecībām starp (valstij piederošiem) uzņēmumiem: BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi bija VDIU galvenie klienti un radīja vairāk nekā 70 % no tā darbības ieņēmumiem. Papildu pierādījumus tam, ka VDIU un BDZ Holding pastāvīgi mijiedarbojas un ir savstarpēji atkarīgi, sniedz arī BDZ Holding parāda izcelsme – uzņēmuma parāds VDIU bija BGN 46,5 miljoni, kas uzkrājās laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam par dažādiem VDIU sniegtajiem pakalpojumiem (sk. 3. tabulu). Tāpēc BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu iespējamā izstāšanās no tirgus kolektīva maksātnespējas procesa rezultātā nekavējoties būtiski negatīvi ietekmētu VDIU finanšu stāvokli. Savukārt BDZ Holding bankrots samazinātu VDIU peļņu un spēju pienācīgi uzturēt valsts dzelzceļa tīklu, tādējādi riskējot vēl vairāk samazināt komerciālos ieņēmumus, kurus rada citi klienti papildus BDZ Holding meitasuzņēmumiem. |
| --- | --- |

(124)

Vispirms Komisija secina, ka parādi uzņēmumam VDIU radās saistībā ar parastām un ilgtermiņa komerciālām attiecībām starp (valstij piederošiem) uzņēmumiem: BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi bija VDIU galvenie klienti un radīja vairāk nekā 70 % no tā darbības ieņēmumiem. Papildu pierādījumus tam, ka VDIU un BDZ Holding pastāvīgi mijiedarbojas un ir savstarpēji atkarīgi, sniedz arī BDZ Holding parāda izcelsme – uzņēmuma parāds VDIU bija BGN 46,5 miljoni, kas uzkrājās laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam par dažādiem VDIU sniegtajiem pakalpojumiem (sk. 3. tabulu). Tāpēc BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu iespējamā izstāšanās no tirgus kolektīva maksātnespējas procesa rezultātā nekavējoties būtiski negatīvi ietekmētu VDIU finanšu stāvokli. Savukārt BDZ Holding bankrots samazinātu VDIU peļņu un spēju pienācīgi uzturēt valsts dzelzceļa tīklu, tādējādi riskējot vēl vairāk samazināt komerciālos ieņēmumus, kurus rada citi klienti papildus BDZ Holding meitasuzņēmumiem.

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

| (125) | Tādējādi tirgus kreditors, kas tāpat kā VDIU būtu līdzīgās komerciālās attiecībās ar tādu savu debitoru kā BDZ Holding, piesardzīgi izturētos pret jebkādu hipotētisku piedzīšanas darbību, kas izraisītu tā galvenā klienta izstāšanos no tirgus, pretēji kreditoram, kuram ir vienreizēji parāda prasījumi un kurš komerciāli un finansiāli nav atkarīgs no tā, vai tā debitors turpina darboties tirgū pēc tā prasījumu piedzīšanas. |
| --- | --- |

(125)

Tādējādi tirgus kreditors, kas tāpat kā VDIU būtu līdzīgās komerciālās attiecībās ar tādu savu debitoru kā BDZ Holding, piesardzīgi izturētos pret jebkādu hipotētisku piedzīšanas darbību, kas izraisītu tā galvenā klienta izstāšanos no tirgus, pretēji kreditoram, kuram ir vienreizēji parāda prasījumi un kurš komerciāli un finansiāli nav atkarīgs no tā, vai tā debitors turpina darboties tirgū pēc tā prasījumu piedzīšanas.

BDZ Holding

| (126) | Otrkārt, VDIU prasījumus pret BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem nevarētu piedzīt kā preferenciālus prasījumus hipotētiskā kolektīvā maksātnespējas procesā, kur attiecībā uz maksājumiem uzņēmumam VDIU nevarētu dot priekšroku salīdzinājumā ar citiem kreditoriem (sk. 49. apsvērumu). Turklāt lēmumā sākt procedūru noteiktais parāds uzņēmumam VDIU (BGN 45 miljonu apmērā) bija mazāks nekā parāds citiem kreditoriem (sk. 1. tabulu). Pie tam BDZ Holding aktīvu bilances vērtība būtu jāsamazina par likvidācijas diskontu, ja notiktu piespiedu pārdošana kolektīvā maksātnespējas procesa ietvaros. Atkarībā no aktīvu veida likvidācijas diskonts var būt līdz pat 75 % no aktīva vērtības. Tāpēc ir ļoti iespējams, ka BDZ Holding aktīvu likvidēšanas vērtība nebūtu pietiekama, lai segtu likvidācijas izmaksas, algas uzņēmuma darbiniekiem un visas nesamaksātās saistības, pieņemot, ka, piemēram, 2011. gadā likvidācijas izmaksas, algas darbiniekiem un visas nesamaksātās saistības bija BGN 778 miljoni, savukārt BDZ Holding aktīvu bilances vērtība bija BGN 933 miljoni. Attiecīgi VDIU varētu reāli sagaidīt, ka tiek atmaksāta tikai maza daļa no tam nesamaksātajiem prasījumiem, ja būtu sākts kolektīvais maksātnespējas process. |
| --- | --- |

(126)

Otrkārt, VDIU prasījumus pret BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem nevarētu piedzīt kā preferenciālus prasījumus hipotētiskā kolektīvā maksātnespējas procesā, kur attiecībā uz maksājumiem uzņēmumam VDIU nevarētu dot priekšroku salīdzinājumā ar citiem kreditoriem (sk. 49. apsvērumu). Turklāt lēmumā sākt procedūru noteiktais parāds uzņēmumam VDIU (BGN 45 miljonu apmērā) bija mazāks nekā parāds citiem kreditoriem (sk. 1. tabulu). Pie tam BDZ Holding aktīvu bilances vērtība būtu jāsamazina par likvidācijas diskontu, ja notiktu piespiedu pārdošana kolektīvā maksātnespējas procesa ietvaros. Atkarībā no aktīvu veida likvidācijas diskonts var būt līdz pat 75 % no aktīva vērtības. Tāpēc ir ļoti iespējams, ka BDZ Holding aktīvu likvidēšanas vērtība nebūtu pietiekama, lai segtu likvidācijas izmaksas, algas uzņēmuma darbiniekiem un visas nesamaksātās saistības, pieņemot, ka, piemēram, 2011. gadā likvidācijas izmaksas, algas darbiniekiem un visas nesamaksātās saistības bija BGN 778 miljoni, savukārt BDZ Holding aktīvu bilances vērtība bija BGN 933 miljoni. Attiecīgi VDIU varētu reāli sagaidīt, ka tiek atmaksāta tikai maza daļa no tam nesamaksātajiem prasījumiem, ja būtu sākts kolektīvais maksātnespējas process.

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

| (127) | Turklāt Komisija saskaņā ar iedibināto judikatūru uzskata. ka izmaksas kopā ar tiesas procesu ilgumu var ietekmēt kreditora lēmumu par to, vai turpināt uzņēmuma likvidāciju (36). Šajā saistībā Komisija piekrīt, ka VDIU bija īpaši ieinteresēts nevis sākt uzņēmuma likvidāciju, bet gan turpināt sadarbību ar BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem, ne tikai tāpēc, ka ņēma vērā turpmākos komerciālos ieņēmumus, kurus radītu uzņēmums BDZ Holding, bet arī tāpēc, lai maksimāli palielinātu iespējas atgūt nesamaksātās nepreferenciālās saistības, kas bija uzkrājušās līdz 2011. gada novembrim. Komisija secina, ka ilgstoša kolektīva maksātnespējas procesa sākšana izraisa grupas piespiedu likvidāciju un neskaidrs un zems atgūšanas koeficients nebūtu derīga un reāla VDIU iespēja, lai maksimāli palielinātu tā parāda prasījumu atmaksu. |
| --- | --- |

(127)

Turklāt Komisija saskaņā ar iedibināto judikatūru uzskata. ka izmaksas kopā ar tiesas procesu ilgumu var ietekmēt kreditora lēmumu par to, vai turpināt uzņēmuma likvidāciju (36). Šajā saistībā Komisija piekrīt, ka VDIU bija īpaši ieinteresēts nevis sākt uzņēmuma likvidāciju, bet gan turpināt sadarbību ar BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem, ne tikai tāpēc, ka ņēma vērā turpmākos komerciālos ieņēmumus, kurus radītu uzņēmums BDZ Holding, bet arī tāpēc, lai maksimāli palielinātu iespējas atgūt nesamaksātās nepreferenciālās saistības, kas bija uzkrājušās līdz 2011. gada novembrim. Komisija secina, ka ilgstoša kolektīva maksātnespējas procesa sākšana izraisa grupas piespiedu likvidāciju un neskaidrs un zems atgūšanas koeficients nebūtu derīga un reāla VDIU iespēja, lai maksimāli palielinātu tā parāda prasījumu atmaksu.

36

BDZ Holding

BDZ Holding

| (128) | Patiešām, Komisija secināja, ka BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi ir regulāri apkalpojuši savus parādus uzņēmumam VDIU un attieksme pret VDIU nav bijusi atšķirīga no attieksmes pret citiem grupas privātajiem kreditoriem. Kad radās maksājumu kavējumi, BDZ Holding neguva labumu no atmaksas atlikšanas, jo nokavētie maksājumi uzņēmumam VDIU bija būtiski pārsniegti par 1 000 bāzes punktiem papildus Bulgārijas valsts bankas pamata procentu likmei (sk. 48. apsvērumu). Ilustratīvi Komisija uzskata, ka 1 000 bāzes punkti ir tirgum atbilstoša aizdevuma ar sliktas kvalitātes garantiju bāzes procentu starpība uzņēmumam, kas nonācis finanšu grūtībās, piemēram, BDZ Holding (37). Nesamaksātās saistības tika atmaksātas ar regulāriem tiešiem bankas pārskaitījumiem, kompensējot VDIU saistības pret BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem, kā arī ar parāda–aktīvu mijmaiņas darījumiem. Piemēram, laikposmā no 2011. līdz 2016. gadam BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi par VDIU sniegtajiem pakalpojumiem samaksāja BGN 503 miljonus (EUR 257 miljonus). Salīdzinājumā ar mazo varbūtību, ka tiks atgūta vismaz neliela daļa no VDIU prasījumiem, ja uzņēmums BDZ Holding tiktu likvidēts, tās parāda summas, kas tika atmaksātas VDIU līdz 2011. gadam, apstiprina a posteriori, ka VDIU lēmums nepiedzīt savus prasījumus bija vissaprātīgākais. |
| --- | --- |

(128)

Patiešām, Komisija secināja, ka BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi ir regulāri apkalpojuši savus parādus uzņēmumam VDIU un attieksme pret VDIU nav bijusi atšķirīga no attieksmes pret citiem grupas privātajiem kreditoriem. Kad radās maksājumu kavējumi, BDZ Holding neguva labumu no atmaksas atlikšanas, jo nokavētie maksājumi uzņēmumam VDIU bija būtiski pārsniegti par 1 000 bāzes punktiem papildus Bulgārijas valsts bankas pamata procentu likmei (sk. 48. apsvērumu). Ilustratīvi Komisija uzskata, ka 1 000 bāzes punkti ir tirgum atbilstoša aizdevuma ar sliktas kvalitātes garantiju bāzes procentu starpība uzņēmumam, kas nonācis finanšu grūtībās, piemēram, BDZ Holding (37). Nesamaksātās saistības tika atmaksātas ar regulāriem tiešiem bankas pārskaitījumiem, kompensējot VDIU saistības pret BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem, kā arī ar parāda–aktīvu mijmaiņas darījumiem. Piemēram, laikposmā no 2011. līdz 2016. gadam BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi par VDIU sniegtajiem pakalpojumiem samaksāja BGN 503 miljonus (EUR 257 miljonus). Salīdzinājumā ar mazo varbūtību, ka tiks atgūta vismaz neliela daļa no VDIU prasījumiem, ja uzņēmums BDZ Holding tiktu likvidēts, tās parāda summas, kas tika atmaksātas VDIU līdz 2011. gadam, apstiprina a posteriori, ka VDIU lēmums nepiedzīt savus prasījumus bija vissaprātīgākais.

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

37

BDZ Holding

BDZ Holding

BDZ Holding

a posteriori

| (129) | Turklāt, lai gan informācija nav attiecināma tieši uz pirmsiestāšanās parādu, kas minēts lēmumā sākt procedūru, Komisija norāda, piemēram, attiecībā uz saistību maksājumu ar parāda–aktīvu mijmaiņas darījumiem, kas tika veikti pēc lēmuma sākt procedūru pieņemšanas, ka VDIU noslēdza nolīgumus ar BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem ar nesaistītu pušu darījuma nosacījumiem, kā paskaidrots 51., 52. un 53. apsvērumā, kuros bija atzīti nesamaksātie parādi, un tādējādi veicināja to atmaksu. |
| --- | --- |

(129)

Turklāt, lai gan informācija nav attiecināma tieši uz pirmsiestāšanās parādu, kas minēts lēmumā sākt procedūru, Komisija norāda, piemēram, attiecībā uz saistību maksājumu ar parāda–aktīvu mijmaiņas darījumiem, kas tika veikti pēc lēmuma sākt procedūru pieņemšanas, ka VDIU noslēdza nolīgumus ar BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem ar nesaistītu pušu darījuma nosacījumiem, kā paskaidrots 51., 52. un 53. apsvērumā, kuros bija atzīti nesamaksātie parādi, un tādējādi veicināja to atmaksu.

BDZ Holding

| (130) | Pamatojoties uz papildu informāciju un pierādījumiem, ko iesniedz Bulgārija, un ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka VDIU ir rīkojies kā tirgus ekonomikas kreditors, un tāpēc parādu atmaksas atlikšana un nolīgumi starp VDIU un BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem nav pēdējiem minētajiem devusi nekādu nepamatotu ekonomisku priekšrocību, ko tie nebūtu ieguvuši parastos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(130)

Pamatojoties uz papildu informāciju un pierādījumiem, ko iesniedz Bulgārija, un ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka VDIU ir rīkojies kā tirgus ekonomikas kreditors, un tāpēc parādu atmaksas atlikšana un nolīgumi starp VDIU un BDZ Holding un tā meitasuzņēmumiem nav pēdējiem minētajiem devusi nekādu nepamatotu ekonomisku priekšrocību, ko tie nebūtu ieguvuši parastos tirgus apstākļos.

BDZ Holding

| (131) | Attiecīgi Komisija secina, ka veids, kādā BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi risināja situāciju ar saviem nesamaksātājiem parādiem infrastruktūras pārvaldniekam (VDIU) līdz 2011. gada novembrim, neietvēra valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(131)

Attiecīgi Komisija secina, ka veids, kādā BDZ Holding un tā meitasuzņēmumi risināja situāciju ar saviem nesamaksātājiem parādiem infrastruktūras pārvaldniekam (VDIU) līdz 2011. gada novembrim, neietvēra valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

BDZ Holding

| (132) | Tā kā nosacījumi, atbilstoši kuriem tiek noteikta valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ir kumulatīvi, tā noteikumi nav attiecināmi, ja kāds no tiem nav izpildīts. Tāpēc nav jāvērtē, vai BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu iepriekš nesamaksāto parādu uzņēmumam VDIU nemaksāšana atbilst citiem Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(132)

Tā kā nosacījumi, atbilstoši kuriem tiek noteikta valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ir kumulatīvi, tā noteikumi nav attiecināmi, ja kāds no tiem nav izpildīts. Tāpēc nav jāvērtē, vai BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu iepriekš nesamaksāto parādu uzņēmumam VDIU nemaksāšana atbilst citiem Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumiem.

BDZ Holding

6.3.   4. PASĀKUMS: PVN ATLĪDZINĀŠANA BDZ HOLDING, KO VEIC VALSTS

4. PASĀKUMS: PVN ATLĪDZINĀŠANA BDZ HOLDING, KO VEIC VALSTS

| (133) | Komisija sāka izmeklēšanu par 4. pasākumu, jo Bulgārija nepaskaidroja PVN atmaksas iemeslus un to, vai tas atbilda Direktīvai 2006/112/EK. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka PVN atmaksa varētu būt iespējams valsts atbalsts saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu. Tāpēc Komisija aicināja Bulgāriju sniegt papildu informāciju par iemesliem, kāpēc uzņēmumam BDZ Holding tika veikta PVN atmaksa. |
| --- | --- |

(133)

Komisija sāka izmeklēšanu par 4. pasākumu, jo Bulgārija nepaskaidroja PVN atmaksas iemeslus un to, vai tas atbilda Direktīvai 2006/112/EK. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka PVN atmaksa varētu būt iespējams valsts atbalsts saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu. Tāpēc Komisija aicināja Bulgāriju sniegt papildu informāciju par iemesliem, kāpēc uzņēmumam BDZ Holding tika veikta PVN atmaksa.

BDZ Holding

| (134) | Pēc lēmuma sākt procedūru pieņemšanas Bulgārija paskaidroja, ka 4. pasākums attiecās uz nepareizi piemērota un samaksāta PVN atmaksu, jo PVN BGN 72 miljonu (EUR 36,7 miljonu) apmērā bija nepareizi samaksāts no kompensācijas par SPS, kas saņemta no Transporta ministrijas par laikposmu no 2004. gada 1. decembra līdz 2008. gada 29. februārim (sk. 55.–59. apsvērumu). Bulgārija precizēja, ka administratīvo kļūdu kompetentā valsts nodokļu iestāde atklāja pārbaudē, ko veica saskaņā ar valsts tiesību aktu piemērojamajiem noteikumiem. Minētā kļūda tika izlabota ar 2009. gada 14. janvāra Lēmumu Nr. 2900180, 2009. gada 8. jūlija Lēmumu Nr. 290900153, 2010. gada 12. augusta Lēmumu Nr. 100337 un 2011. gada februāra Lēmumu Nr. 290100380 par nodokļu atmaksu. |
| --- | --- |

(134)

Pēc lēmuma sākt procedūru pieņemšanas Bulgārija paskaidroja, ka 4. pasākums attiecās uz nepareizi piemērota un samaksāta PVN atmaksu, jo PVN BGN 72 miljonu (EUR 36,7 miljonu) apmērā bija nepareizi samaksāts no kompensācijas par SPS, kas saņemta no Transporta ministrijas par laikposmu no 2004. gada 1. decembra līdz 2008. gada 29. februārim (sk. 55.–59. apsvērumu). Bulgārija precizēja, ka administratīvo kļūdu kompetentā valsts nodokļu iestāde atklāja pārbaudē, ko veica saskaņā ar valsts tiesību aktu piemērojamajiem noteikumiem. Minētā kļūda tika izlabota ar 2009. gada 14. janvāra Lēmumu Nr. 2900180, 2009. gada 8. jūlija Lēmumu Nr. 290900153, 2010. gada 12. augusta Lēmumu Nr. 100337 un 2011. gada februāra Lēmumu Nr. 290100380 par nodokļu atmaksu.

| (135) | Komisija norāda, ka saistībā ar valsts atbalsta jēdzienu ir svarīga ne tikai pozitīvu ekonomikas priekšrocību piešķiršana. Priekšrocība var būt arī ekonomiskā sloga samazināšana, piemēram, nodokļu priekšrocības. Tāpēc ir jāpārbauda, vai PVN atmaksa no kompensācijas par SPS, kas saņemta no Transporta ministrijas, deva ekonomisku priekšrocību BDZ Holding, mazinot maksājumus, kas parasti ir iekļauti uzņēmuma budžetā (38), un vai PVN no kompensācijas par SPS tiešām bija nepareizi iekasēts. Nelikumīgi iekasētu nodokļu atmaksas gadījumā priekšrocības nav (39). |
| --- | --- |

(135)

Komisija norāda, ka saistībā ar valsts atbalsta jēdzienu ir svarīga ne tikai pozitīvu ekonomikas priekšrocību piešķiršana. Priekšrocība var būt arī ekonomiskā sloga samazināšana, piemēram, nodokļu priekšrocības. Tāpēc ir jāpārbauda, vai PVN atmaksa no kompensācijas par SPS, kas saņemta no Transporta ministrijas, deva ekonomisku priekšrocību BDZ Holding, mazinot maksājumus, kas parasti ir iekļauti uzņēmuma budžetā (38), un vai PVN no kompensācijas par SPS tiešām bija nepareizi iekasēts. Nelikumīgi iekasētu nodokļu atmaksas gadījumā priekšrocības nav (39).

BDZ Holding

38

39

| (136) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 73. pantu attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu, tostarp pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu, summa, kurai uzliek nodokli, ir visa summa, kas veido atlīdzību, kuru pakalpojumu sniedzējs par šiem pakalpojumiem ir saņēmis vai saņems no pircēja, pakalpojumu saņēmēja vai trešās personas, tostarp subsīdijas, kas tieši saistītas ar šo pakalpojumu sniegšanas cenām. Turklāt saskaņā ar minētās direktīvas 132. pantu uzņēmumiem, kuriem ir uzticētas SPS, nepiemēro PVN atbrīvojumus. |
| --- | --- |

(136)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 73. pantu attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu, tostarp pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu, summa, kurai uzliek nodokli, ir visa summa, kas veido atlīdzību, kuru pakalpojumu sniedzējs par šiem pakalpojumiem ir saņēmis vai saņems no pircēja, pakalpojumu saņēmēja vai trešās personas, tostarp subsīdijas, kas tieši saistītas ar šo pakalpojumu sniegšanas cenām. Turklāt saskaņā ar minētās direktīvas 132. pantu uzņēmumiem, kuriem ir uzticētas SPS, nepiemēro PVN atbrīvojumus.

| (137) | Tāpēc ir jānovērtē, vai kompensācija par SPS, ko saņēma BDZ Holding, bija tieši saistīta ar sniegto pakalpojumu cenu. Kompensācija par SPS bija paredzēta tam, lai kompensētu zaudējumus, ko radīja pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšana konkrētos apstākļos, piemēram, atbilstoši vilcienkilometriem, sēdvietām, biežumam un citiem kvalitatīviem kritērijiem. Jo īpaši kompensācija par SPS tiktu samazināta, ja būtu novirzes cita starpā no kilometru, sēdvietu, stundu un citiem kvalitatīviem kritērijiem, kas bija noteikti attiecībā uz sniegtajiem pakalpojumiem. Tāpēc nevar uzskatīt, ka kompensācija par SPS ir tieši saistīta ar cenu par sniegtajiem pārvadājumu pakalpojumiem, bet drīzāk tā ir kompensācija par zaudējumiem, kas radušies, pildot SPS. |
| --- | --- |

(137)

Tāpēc ir jānovērtē, vai kompensācija par SPS, ko saņēma BDZ Holding, bija tieši saistīta ar sniegto pakalpojumu cenu. Kompensācija par SPS bija paredzēta tam, lai kompensētu zaudējumus, ko radīja pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšana konkrētos apstākļos, piemēram, atbilstoši vilcienkilometriem, sēdvietām, biežumam un citiem kvalitatīviem kritērijiem. Jo īpaši kompensācija par SPS tiktu samazināta, ja būtu novirzes cita starpā no kilometru, sēdvietu, stundu un citiem kvalitatīviem kritērijiem, kas bija noteikti attiecībā uz sniegtajiem pakalpojumiem. Tāpēc nevar uzskatīt, ka kompensācija par SPS ir tieši saistīta ar cenu par sniegtajiem pārvadājumu pakalpojumiem, bet drīzāk tā ir kompensācija par zaudējumiem, kas radušies, pildot SPS.

BDZ Holding

| (138) | Turklāt Bulgārijas PVN tiesību aktos nav noteikta kompensācija par SPS tādu zaudējumu atlīdzināšanai, kuriem piemēro PVN. Kļūdu atklāja attiecīgās nodokļu iestādes pārbaudē, un tās pieņēma vairākus lēmumus (sk. 59. apsvērumu), kas atbilst Bulgārijas Nodokļu apdrošināšanas procedūras kodeksam. |
| --- | --- |

(138)

Turklāt Bulgārijas PVN tiesību aktos nav noteikta kompensācija par SPS tādu zaudējumu atlīdzināšanai, kuriem piemēro PVN. Kļūdu atklāja attiecīgās nodokļu iestādes pārbaudē, un tās pieņēma vairākus lēmumus (sk. 59. apsvērumu), kas atbilst Bulgārijas Nodokļu apdrošināšanas procedūras kodeksam.

| (139) | Attiecīgi PVN bija nepamatoti piemērots BDZ Holding izmaksātajai kompensācijai par SPS laikposmā no 2004. gada 1. decembra līdz 2008. gada 29. februārim. Tāpēc Komisija uzskata, ka nepamatoti iekasēta PVN atmaksa nesniedz ekonomisku priekšrocību BDZ Holding. |
| --- | --- |

(139)

Attiecīgi PVN bija nepamatoti piemērots BDZ Holding izmaksātajai kompensācijai par SPS laikposmā no 2004. gada 1. decembra līdz 2008. gada 29. februārim. Tāpēc Komisija uzskata, ka nepamatoti iekasēta PVN atmaksa nesniedz ekonomisku priekšrocību BDZ Holding.

BDZ Holding

BDZ Holding

| (140) | Ņemot vērā to, ka nosacījumi, atbilstoši kuriem nosaka valsts atbalsta esību Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ir kumulatīvi, neatbilstība kādam no šiem noteikumiem ir izšķiroša. Tāpēc nav jāvērtē, vai 4. pasākums atbilst citiem Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(140)

Ņemot vērā to, ka nosacījumi, atbilstoši kuriem nosaka valsts atbalsta esību Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ir kumulatīvi, neatbilstība kādam no šiem noteikumiem ir izšķiroša. Tāpēc nav jāvērtē, vai 4. pasākums atbilst citiem Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumiem.

| (141) | Tāpēc Komisija secina, ka 4. pasākums nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(141)

Tāpēc Komisija secina, ka 4. pasākums nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

7.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (142) | Ņemot vērā to, ka tika atsaukts paziņojums par pārstrukturēšanas atbalstu BDZ Holding (sk. 1. pasākumu 5. iedaļā), oficiālās izmeklēšanas procedūra saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu attiecībā uz paziņoto pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu ir jāizbeidz. |
| --- | --- |

(142)

Ņemot vērā to, ka tika atsaukts paziņojums par pārstrukturēšanas atbalstu BDZ Holding (sk. 1. pasākumu 5. iedaļā), oficiālās izmeklēšanas procedūra saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu attiecībā uz paziņoto pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu ir jāizbeidz.

BDZ Holding

| (143) | Attiecībā uz BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu parādu dzēšanu BGN 223,45 miljonu (EUR 114,25 miljonu) apmērā (2. pasākums 6.1. iedaļā) – tas ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē un atbilst Dzelzceļa vadlīniju saderības nosacījumiem. Tāpēc ir jāatzīst, 2. pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(143)

Attiecībā uz BDZ Holding un tā meitasuzņēmumu parādu dzēšanu BGN 223,45 miljonu (EUR 114,25 miljonu) apmērā (2. pasākums 6.1. iedaļā) – tas ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē un atbilst Dzelzceļa vadlīniju saderības nosacījumiem. Tāpēc ir jāatzīst, 2. pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

BDZ Holding

| (144) | Attiecībā uz uzņēmumam VDIU nesamaksāto parādu BGN 45 miljonu apmērā (3. pasākums 6.2. iedaļā) nemaksāšanu VDIU rīkojās kā tirgus ekonomikas kreditors. Tāpēc 3. pasākums nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(144)

Attiecībā uz uzņēmumam VDIU nesamaksāto parādu BGN 45 miljonu apmērā (3. pasākums 6.2. iedaļā) nemaksāšanu VDIU rīkojās kā tirgus ekonomikas kreditors. Tāpēc 3. pasākums nav valsts atbalsts.

| (145) | Attiecībā uz nepareizi samaksātā PVN atmaksu (4. pasākums 6.3. iedaļā) – tā kā PVN bija iekasēts nepamatoti, tā atmaksa nav valsts atbalsts, |
| --- | --- |

(145)

Attiecībā uz nepareizi samaksātā PVN atmaksu (4. pasākums 6.3. iedaļā) – tā kā PVN bija iekasēts nepamatoti, tā atmaksa nav valsts atbalsts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pēc tam, kad Bulgārija atsauca savu paziņojumu par pārstrukturēšanas atbalstu, oficiālajai izmeklēšanas procedūrai saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu, kas tika sākta attiecībā uz paziņoto plānoto pārstrukturēšanas atbalstu par labu BDZ Holding EAD SA, vairs nav priekšmeta, un tāpēc tā ir jāizbeidz.

2. pants

1.   Valsts atbalsts par labu BDZ Holding EAD SA, kas tiek īstenots kā parādu dzēšana BGN 223 448 801 apmērā, ko Bulgārija plāno īstenot, ir saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tāpēc parādu dzēšana ir atļauta.

2.   Veids, kādā Valsts dzelzceļa infrastruktūras uzņēmums līdz 2011. gada novembrim rīkojās attiecībā uz BGN 45 miljonu vērtiem parādiem, kurus nebija samaksājuši uzņēmumi BDZ Holding EAD SA, BDZ Passenger EOOD un BDZ Cargo EOOD, nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

3.   Kļūdaini samaksātā pievienotās vērtības nodokļa atmaksa BGN 72 miljonu apmērā nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Bulgārijas Republikai.

Briselē, 2017. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 10, 12.1.2012., 9. lpp.

1

(2)  Turpmāk šajā lēmumā termins “
  BDZ Holding
  ” nozīmē gan “
  BDZ EAD
  ” pirms uzņēmuma nosaukuma maiņas 2011. gada 22. oktobrī, gan “
  BDZ Holding EAD SA
  ” pēc tam. Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

2

BDZ Holding

BDZ EAD

BDZ Holding EAD SA

(3)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Ar Transporta, informācijas tehnoloģiju un sakaru ministrijas 2011. gada 22. oktobra protokola lēmumu Nr. 151 šā uzņēmuma nosaukumu nomainīja no BDZ EAD uz Holding Bulgarian State Railways (BDZ) EAD (“
  BDZ Holding
  ”).

4

BDZ EAD

Holding Bulgarian State Railways (BDZ) EAD

BDZ Holding

(5)  Šajā lēmumā izmantotais valūtas kurss ir EUR 1 = BGN 1,9558 (OV C 304, 20.8.2016., 2. lpp.).

5

(6)  Kopienas vadlīnijas valsts atbalstam dzelzceļa uzņēmumiem (OV C 184, 22.7.2008., 13. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīva 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.).

7

(8)  Tiesas 1999. gada 29. jūnija spriedums, Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, 25.–28. punkts.

8

Déménagements-Manutention Transport SA (DMT)

(9)  Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīva 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).

9

(10)  
  Bulgārijas Vēstnesis Nr. 93/2002.

10

Bulgārijas Vēstnesis

(11)  Piemēram, DB Schenker Rail Bulgaria saņēma licenci 2010. gada maijā, Port Rail – 2012. gada aprīlī.

11

DB Schenker Rail Bulgaria

Port Rail

(12)  Saskaņā ar Civilprocesa kodeksa 569. panta 3. punktu notariāli apliecinājumi nozīmē divu pušu finansiālo attiecību brīvprātīgu, ārpustiesas sakārtošanu, pirms tās tiek risinātas tiesā.

12

(13)  Piemēram, VDIU valdes 2009. gada 25. septembra sanāksmes protokols Nr. 109 vai VDIU valdes 2010. gada 3. jūnija sanāksmes protokols Nr. 145.

13

(14)  
  Bulgārijas Vēstnesis Nr. 42/2012.

14

Bulgārijas Vēstnesis

(15)  Valsts ieņēmumu aģentūras vēstules ar atsauces numuru 24-34-350/20.07.2007. un 24-00-39/17.08.2007.

15

(16)  
  2010. gada 12. augusta Lēmums Nr. 100337 par nodokļa atmaksāšanu un 2011. gada februāra Lēmums Nr. 290100380 par nodokli – kopumā BGN 36 877 000 apmērā par laikposmu no 2004. gada decembra līdz 2007. gada aprīlim; 2009. gada 14. janvāra Lēmums Nr. 2900180 par nodokļa atmaksāšanu – kopumā BGN 19 167 000 apmērā par laikposmu no 2007. gada maija līdz 2008. gada februārim; 2009. gada 8. jūlija Lēmums Nr. 290900153 par nodokļa atmaksāšanu – kopumā BGN 16 000 000 apmērā par laikposmu no 2008. gada marta līdz 2008. gada oktobrim.

16

(17)  Tiesas 1984. gada 14. novembra spriedums, Intermills/Komisija, C-323/82, ECLI:EU:C:1984:345, 11. punkts un nākamie punkti.

17

Intermills/

(18)  Tiesas 2010. gada 16. decembra spriedums, AceaElectrabel Produzione SpA/Komisija, C-480/09 P, ECLI:EU:C:2010:787, 47.–55. punkts. Tiesas 2006. gada 10. janvāra spriedums, Cassa di Risparmio di Firenze SpA un citi, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 112. punkts.

18

AceaElectrabel Produzione SpA

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(19)  Tiesas 2002. gada 16. maija spriedums, Francija/Komisija (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294.

19

Stardust Marine

(20)  Tiesas 1996. gada 11. jūlija spriedums, Syndicat français de l'Express international (SFEI) un citi/La Poste un citi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60. punkts; Tiesas 1999. gada 29. aprīļa spriedums, Spānijas Karaliste/Eiropas Kopienu Komisija, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41. punkts; Tiesas 2002. gada 16. maija spriedums, Francija/Komisija (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 69. punkts.

20

Syndicat français de l'Express international (SFEI)

La Poste

Stardust Marine

(21)  Tiesas 1974. gada 2. jūlija spriedums, Itālijas Republika/Eiropas Kopienu Komisija, C-173/73, ECLI:EU:C:1974:71, 13. punkts.

21

(22)  Vispārējās tiesas 2000. gada 15. jūnija spriedums, Alzetta un citi/Komisija, T-298/97, ECLI:EU:T:2000:151, 141.–147. punkts.

22

Alzetta

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/12/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (OV L 75, 15.3.2001., 1. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/13/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu (OV L 75, 15.3.2001., 26. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu un drošības sertifikāciju (OV L 75, 15.3.2001., 29. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 881/2004, ar ko izveido Eiropas Dzelzceļa aģentūru (OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/50/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (OV L 164, 30.4.2004., 114. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/51/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (OV L 164, 30.4.2004., 164. lpp.).

24

(25)  Trešo tiesību aktu paketi pieņēma 2007. gadā, un to veido Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1371/2007 par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (OV L 315, 3.12.2007., 14. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīva 2007/58/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu (OV L 315, 3.12.2007., 44. lpp.), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīva 2007/59/EK par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (OV L 315, 3.12.2007., 51. lpp.).

25

(26)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums, Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdenburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, 77.–81. punkts.

26

Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdenburg

(27)  Jo īpaši sk. Tiesas 1980. gada 17. septembra spriedumu, Philip Morris/Komisija, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11. punkts; Tiesas 2001. gada 22. novembra spriedumu, Ferring, C-53/00, ECLI: EU:C:2001:627, 21. punkts; Tiesas 2004. gada 29. aprīļa spriedumu, Itālija/Komisija, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, 44. punkts.

27

Philip Morris

Ferring

(28)  Vispārējās tiesas 1998. gada 30. aprīļa spriedums, Het Vlaamse Gewest/Komisija, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

28

Het Vlaamse Gewest

(29)  Vispārējās tiesas 2004. gada 14. janvāra spriedums, Fleuren Compost/Komisija, T-109/01, ECLI:EU:T:2004:4.

29

Fleuren Compost

(30)  Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīva 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.).

30

(31)  Saskaņā ar Kopienas Pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai 20. punkta d) apakšpunktu parāda–aktīvu attiecība, kas lielāka par 7,5 divus gadus pēc kārtas, ir viens no rādītājiem, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās.

31

(32)  
  2015. gada 20. jūlija rīkojumi, CL-2015-000309 FMS Wertmanagement AöR pret BDZ Holding; CL-2015-000214 Dexia Credit Local pret BDZ Holding; CL-2015-000090 KA Finanz AG pret BDZ Holding.

32

FMS Wertmanagement AöR

BDZ Holding

Dexia Credit Local

BDZ Holding

KA Finanz AG

BDZ Holding

(33)  Tiesas 1996. gada 11. jūlija spriedums, SFEI un citi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60. punkts; Tiesas 1999. gada 29. aprīļa spriedums, Spānija/Komisija, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41. punkts.

33

SFEI

(34)  Komisijas paziņojums par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (2016/C 262/01), 74. punkts; Tiesas 2007. gada 22. novembra spriedums, Spānija/Komisija, C-525/04 P, ECLI:EU:C:2007:698; Tiesas 2013. gada 24. janvāra spriedums, Frucona/Komisija, C-73/11 P, ECLI:EU:C:2013:32, 78. punkts; Tiesas 1999. gada 29. jūnija spriedums, DMTransport, C-256/97,ECLI:EU:C:1999:332; Tiesas 1998. gada 30. aprīļa spriedums, Cityflyer, T-16/96, ECLI:EU:T:1998:78, 51. punkts; Tiesas 2013. gada 21. marta spriedums, Komisija/Buczek Automotive un Polija, C-405/2011, ECLI:EU:C:2013:186, 54.–60. punkts.

34

Frucona

DMTransport

Cityflyer

Buczek Automotive

(35)  Spriedums, Frucona/Komisiju, C-73/11 P, ECLI:EU:C:2013:32, 78. punkts; spriedums, Komisija/Buczek Automotive un Polija, C-405/2011, ECLI:EU:C:2013:186, 54.–60. punkts; spriedums, Eiropas Komisija/Électricité de France (EDF), C-124/10P, ECLI:EU:C:2012:318, 85. punkts.

35

Frucona

Buczek Automotive

Électricité de France (EDF)

(36)  Tiesas 2013. gada 21. marta spriedums, Komisija/Buczek Automotive, C-405/11 P, ECLI:EU:C:2013:186, 59. punkts.

36

Buczek Automotive

(37)  Komisijas paziņojums par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.).

37

(38)  Tiesas 1994. gada 15. marta spriedums, Banco Exterior de España, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, 13. punkts; Tiesas 2000. gada 19. septembra spriedums, Vācija/Komisija, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, 25. punkts; Tiesas 1999. gada 19. maija spriedums, Itālija/Komisija, C-6/97, ECLI:EU:C:1999:251, 15. punkts; Tiesas 2005. gada 3. marta spriedums, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, 36. punkts.

38

Banco Exterior de España

Heiser

(39)  Tiesas 1980. gada 27. marta spriedums, Amministrazione delle finanze dello Stato, 61/79, ECLI:EU:C:1980:100, 29.–32. punkts.

39

Amministrazione delle finanze dello Stato

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/56

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2373

(2017. gada 14. decembris),

ar ko hidroksitirozolu atļauj laist tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97

(izziņots ar dokumenta nosaukumu C(2017) 8423)

(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | 2014. gada 12. jūnijā uzņēmums Seprox Biotech iesniedza Spānijas kompetentajai iestādei lūgumu laist Savienības tirgū sintētisko hidroksitirozolu (“hidroksitirozols”) kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu Regulas (EK) Nr. 258/97 1. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Mērķgrupa ir plaša sabiedrība, izņemot bērnus, kas jaunāki par trīs gadiem, grūtnieces un zīdītājas. |
| --- | --- |

(1)

2014. gada 12. jūnijā uzņēmums Seprox Biotech iesniedza Spānijas kompetentajai iestādei lūgumu laist Savienības tirgū sintētisko hidroksitirozolu (“hidroksitirozols”) kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu Regulas (EK) Nr. 258/97 1. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Mērķgrupa ir plaša sabiedrība, izņemot bērnus, kas jaunāki par trīs gadiem, grūtnieces un zīdītājas.

| (2) | 2015. gada 2. martā Spānijas kompetentā iestāde sniedza sākotnējā novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka hidroksitirozols atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem attiecībā uz jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām. |
| --- | --- |

(2)

2015. gada 2. martā Spānijas kompetentā iestāde sniedza sākotnējā novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka hidroksitirozols atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem attiecībā uz jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām.

| (3) | 2015. gada 10. aprīlī Komisija sākotnējā novērtējuma ziņojumu pārsūtīja pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(3)

2015. gada 10. aprīlī Komisija sākotnējā novērtējuma ziņojumu pārsūtīja pārējām dalībvalstīm.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punkta pirmajā daļā noteiktajā 60 dienu termiņā citas dalībvalstis pauda pamatotus iebildumus. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punkta pirmajā daļā noteiktajā 60 dienu termiņā citas dalībvalstis pauda pamatotus iebildumus.

| (5) | Komisija 2015. gada 19. novembrī apspriedās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) un lūdza tai veikt papildu novērtējumu par hidroksitirozolu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2015. gada 19. novembrī apspriedās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) un lūdza tai veikt papildu novērtējumu par hidroksitirozolu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97.

| (6) | 2017. gada 31. janvārīEFSA savā zinātniskajā atzinumā par hidroksitirozolu kā jaunu pārtikas produktu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97 (2) secināja, ka hidroksitirozols ir nekaitīgs ierosinātajos lietošanas veidos un daudzumos. |
| --- | --- |

(6)

2017. gada 31. janvārīEFSA savā zinātniskajā atzinumā par hidroksitirozolu kā jaunu pārtikas produktu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97 (2) secināja, ka hidroksitirozols ir nekaitīgs ierosinātajos lietošanas veidos un daudzumos.

| (7) | Atzinumā sniegtais pamatojums ir pietiekams, lai secinātu, ka hidroksitirozols, lietots ierosinātajos veidos un daudzumos, atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(7)

Atzinumā sniegtais pamatojums ir pietiekams, lai secinātu, ka hidroksitirozols, lietots ierosinātajos veidos un daudzumos, atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| (8) | Ņemot vērā, ka atļaujas lūgums neattiecas uz konkrētām sabiedrības grupām un izvirza konkrētus nosacījumus attiecībā uz hidroksitirozolu saturošu pārtikas produktu tehniskajām īpašībām, tos karsējot, hidroksitirozolu saturoši pārtikas produkti būtu attiecīgi jāmarķē. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā, ka atļaujas lūgums neattiecas uz konkrētām sabiedrības grupām un izvirza konkrētus nosacījumus attiecībā uz hidroksitirozolu saturošu pārtikas produktu tehniskajām īpašībām, tos karsējot, hidroksitirozolu saturoši pārtikas produkti būtu attiecīgi jāmarķē.

| (9) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1925/2006 (3) nosaka prasības par vitamīnu un minerālvielu un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai. Hidroksitirozola lietošana būtu jāatļauj, neskarot minētās direktīvas noteikumus. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1925/2006 (3) nosaka prasības par vitamīnu un minerālvielu un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai. Hidroksitirozola lietošana būtu jāatļauj, neskarot minētās direktīvas noteikumus.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Neskarot Regulu (EK) Nr. 1925/2006, hidroksitirozolu, kura specifikācijas ir sniegtas šā lēmuma I pielikumā, drīkst laist Savienības tirgū kā jaunu produktu sastāvdaļu, kas paredzēta plašai sabiedrībai, izņemot bērnus, kas jaunāki par trīs gadiem, grūtnieces un zīdītājas, ievērojot šā lēmuma II pielikumā noteiktos lietošanas veidus un maksimālos daudzumus.

2. pants

1.   Ar šo lēmumu atļautā hidroksitirozola apzīmējums, kas jānorāda pārtikas produktu marķējumā, ir “hidroksitirozols”.

2.   Hidroksitirozolu saturošu pārtikas produktu marķējumā ir šādas norādes:

| a) | “Šo pārtikas produktu nevajadzētu lietot bērniem, kas jaunāki par trīs gadiem, grūtniecēm un zīdītājām”; |
| --- | --- |

a)

“Šo pārtikas produktu nevajadzētu lietot bērniem, kas jaunāki par trīs gadiem, grūtniecēm un zīdītājām”;

| b) | “Šo pārtikas produktu nevajadzētu izmantot vārīšanai vai cepšanai”. |
| --- | --- |

b)

“Šo pārtikas produktu nevajadzētu izmantot vārīšanai vai cepšanai”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Seprox Biotech, Centro Empresarial Ingenia N-8, Parque Tecnológico Fuente Álamo, 30320 Fuente Álamo, Murcia, Spānija.

Briselē, 2017. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2017; 15(3):4728.

2

EFSA Journal

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1925/2006 par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (OV L 404, 30.12.2006., 26. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

HIDROKSITIROZOLA SPECIFIKĀCIJAS

Definīcija

| Ķīmiskais nosaukums | IUPAC nosaukums: 4-(2-hidroksietil)-benzol-1,2-diols
  Sinonīmi:
  3-hidroksitirozols
  3,4-dihidroksifeniletanols
  dihidroksifeniletanols
  2-(3,4-dihidroksifenil)-etanols |
| --- | --- |
| Ķīmiskā formula | C8H10O3 |
| Molekulmasa | 154,16 Da |
| CAS Nr. | 10597-60-1 |

Ķīmiskais nosaukums

IUPAC nosaukums: 4-(2-hidroksietil)-benzol-1,2-diols

Sinonīmi:

3-hidroksitirozols

3,4-dihidroksifeniletanols

dihidroksifeniletanols

2-(3,4-dihidroksifenil)-etanols

Ķīmiskā formula

C8H10O3

Molekulmasa

154,16 Da

CAS Nr.

10597-60-1

Apraksts. Hidroksitirozols ir gaiši dzeltens viskozs šķidrums.

Specifikācijas

| Parametrs | Specifikācijas |
| --- | --- |
| Apraksts | Gaiši dzeltens viskozs šķidrums |
| Mitrums | ≤ 4,0 % |
| Smarža | Raksturīga |
| Garša | Rūgtena |
| Šķīdība (ūdenī) | Sajaucas ar ūdeni |
| pH | 3,5–4,5 |
| Refrakcijas indekss (25 °C) | 1,571–1,575 |
| Hidroksitirozols un ķīmiskajā sintēzē iegūti organiski blakusprodukti | |
| Hidroksitirozols | ≥ 99,0 % |
| Etiķskābe | ≤ 0,4 % |
| Hidroksitirozola acetāts | ≤ 0,3 % |
| Homovanilīnspirta, izohomovanilīnspirta un 3-metoksi-4-hidroksifenilglikola summa | ≤ 0,3 % |
| Smagie metāli | |
| Svins | ≤ 0,03 mg/kg |
| Kadmijs | ≤ 0,01 mg/kg |
| Dzīvsudrabs | ≤ 0,01 mg/kg |
| Šķīdinātāju atliekas | |
| Etilacetāts | ≤ 25,0 mg/kg |
| Izopropanols | ≤ 2,50 mg/kg |
| Metanols | ≤ 2,00 mg/kg |
| Tetrahidrofurāns | ≤ 0,01 mg/kg |

Parametrs

Specifikācijas

Apraksts

Gaiši dzeltens viskozs šķidrums

Mitrums

≤ 4,0 %

Smarža

Raksturīga

Garša

Rūgtena

Šķīdība (ūdenī)

Sajaucas ar ūdeni

pH

3,5–4,5

Refrakcijas indekss (25 °C)

1,571–1,575

Hidroksitirozols un ķīmiskajā sintēzē iegūti organiski blakusprodukti

Hidroksitirozols

≥ 99,0 %

Etiķskābe

≤ 0,4 %

Hidroksitirozola acetāts

≤ 0,3 %

Homovanilīnspirta, izohomovanilīnspirta un 3-metoksi-4-hidroksifenilglikola summa

≤ 0,3 %

Smagie metāli

Svins

≤ 0,03 mg/kg

Kadmijs

≤ 0,01 mg/kg

Dzīvsudrabs

≤ 0,01 mg/kg

Šķīdinātāju atliekas

Etilacetāts

≤ 25,0 mg/kg

Izopropanols

≤ 2,50 mg/kg

Metanols

≤ 2,00 mg/kg

Tetrahidrofurāns

≤ 0,01 mg/kg

---

II PIELIKUMS

Atļautie hidroksitirozola lietojumi

| Pārtikas kategorija | Maksimālais daudzums |
| --- | --- |
| Zivju un augu eļļas (izņemot olīveļļas un olīvu izspaidu eļļas, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) VII pielikuma VIII daļā), kuras kā tādas laistas tirgū | 0,215 g/kg |
| Ziežamie tauki, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VII daļā un kā tādi laisti tirgū | 0,175 g/kg |

Pārtikas kategorija

Maksimālais daudzums

Zivju un augu eļļas (izņemot olīveļļas un olīvu izspaidu eļļas, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) VII pielikuma VIII daļā), kuras kā tādas laistas tirgū

0,215 g/kg

Ziežamie tauki, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VII daļā un kā tādi laisti tirgū

0,175 g/kg

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/60

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2374

(2017. gada 15. decembris),

ar ko attiecībā uz trešo valstu izcelsmes noteiktu augļu un to hibrīdu pārvietošanu, glabāšanu un pārstrādi nosaka nosacījumus, kuri nepieļautu noteiktu kaitīgu organismu ievešanu Savienībā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8395)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās IV pielikuma A daļas I iedaļas 16.2. punkta e) apakšpunktu un 16.4. punkta e) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2000/29/EK IV pielikumā ir noteiktas īpašās prasības, kas jāievēro attiecībā uz augu un augu produktu ievešanu visās dalībvalstīs un pārvietošanu tajās. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2000/29/EK IV pielikumā ir noteiktas īpašās prasības, kas jāievēro attiecībā uz augu un augu produktu ievešanu visās dalībvalstīs un pārvietošanu tajās.

| (2) | Ar Komisijas Īstenošanas direktīvu (ES) 2017/1279 (2) Direktīvas 2000/29/EK IV pielikuma A daļas I iedaļa tika papildināta ar 16.2. punkta e) apakšpunktu un 16.4. punkta e) apakšpunktu. Šajos punktos tiek noteiktas īpašas prasības attiecībā uz noteiktiem augļiem (Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans., Swinglea Merr. augļi un to hibrīdi), kas paredzēti rūpnieciskai pārstrādei (turpmāk “norādītie augļi”). Saskaņā ar šiem punktiem Komisijai ir jāpieņem nosacījumi par minēto augļu pārvietošanu Savienībā, glabāšanu un pārstrādi. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Īstenošanas direktīvu (ES) 2017/1279 (2) Direktīvas 2000/29/EK IV pielikuma A daļas I iedaļa tika papildināta ar 16.2. punkta e) apakšpunktu un 16.4. punkta e) apakšpunktu. Šajos punktos tiek noteiktas īpašas prasības attiecībā uz noteiktiem augļiem (Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans., Swinglea Merr. augļi un to hibrīdi), kas paredzēti rūpnieciskai pārstrādei (turpmāk “norādītie augļi”). Saskaņā ar šiem punktiem Komisijai ir jāpieņem nosacījumi par minēto augļu pārvietošanu Savienībā, glabāšanu un pārstrādi.

| (3) | Lai atbildīgās oficiālās iestādes un profesionālie operatori varētu pielāgoties nosacījumiem, kas piemērojami norādītajiem augļiem, ir lietderīgi noteikt, ka Savienībā šos augļus drīkst pārvietot tikai pēc tam, kad par tiem ir paziņota detalizēta informācija. |
| --- | --- |

(3)

Lai atbildīgās oficiālās iestādes un profesionālie operatori varētu pielāgoties nosacījumiem, kas piemērojami norādītajiem augļiem, ir lietderīgi noteikt, ka Savienībā šos augļus drīkst pārvietot tikai pēc tam, kad par tiem ir paziņota detalizēta informācija.

| (4) | Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi kontrolēta atbilstība attiecīgajiem nosacījumiem, uz norādīto augļu pārvietošanu Savienībā būtu jāattiecina atbildīgo oficiālo iestāžu uzraudzība. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi kontrolēta atbilstība attiecīgajiem nosacījumiem, uz norādīto augļu pārvietošanu Savienībā būtu jāattiecina atbildīgo oficiālo iestāžu uzraudzība.

| (5) | Attiecībā uz norādīto augļu rūpniecisku pārstrādi būtu jāievieš īpaši nosacījumi, lai nodrošinātu Savienības teritorijas fitosanitāro aizsardzību pret kaitīgiem organismiem. Minētajos nosacījumos būtu jāietver noteikumi par telpām, atkritumiem un blakusproduktiem un uzskaites dokumentu glabāšanu. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz norādīto augļu rūpniecisku pārstrādi būtu jāievieš īpaši nosacījumi, lai nodrošinātu Savienības teritorijas fitosanitāro aizsardzību pret kaitīgiem organismiem. Minētajos nosacījumos būtu jāietver noteikumi par telpām, atkritumiem un blakusproduktiem un uzskaites dokumentu glabāšanu.

| (6) | Lai nodrošinātu Savienības fitosanitāro aizsardzību un nepieciešamības gadījumā uzglabāšanas darbību kontroli, norādītie augļi būtu jāuzglabā reģistrētā vietā, ko šim nolūkam apstiprinājusi tā dalībvalsts, kurā reģistrētā vieta atrodas, un tādā veidā, lai netiktu pieļauts nekāds iespējamais norādīto organismu izplatīšanās risks. Minēto produktu efektīvas izsekojamības, šīs darbības kontroles un Savienības teritorijas fitosanitārās aizsardzības nodrošināšanai būtu jānosaka īpaši nosacījumi saistībā ar uzglabāšanu. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu Savienības fitosanitāro aizsardzību un nepieciešamības gadījumā uzglabāšanas darbību kontroli, norādītie augļi būtu jāuzglabā reģistrētā vietā, ko šim nolūkam apstiprinājusi tā dalībvalsts, kurā reģistrētā vieta atrodas, un tādā veidā, lai netiktu pieļauts nekāds iespējamais norādīto organismu izplatīšanās risks. Minēto produktu efektīvas izsekojamības, šīs darbības kontroles un Savienības teritorijas fitosanitārās aizsardzības nodrošināšanai būtu jānosaka īpaši nosacījumi saistībā ar uzglabāšanu.

| (7) | Nacionālie noteikumi, kas nepieciešami, lai ievērotu Direktīvu (ES) 2017/1279, dalībvalstīm ir jāpiemēro no 2018. gada 1. janvāra, tāpēc šo lēmumu būtu jāsāk piemērot no tās pašas dienas. |
| --- | --- |

(7)

Nacionālie noteikumi, kas nepieciešami, lai ievērotu Direktīvu (ES) 2017/1279, dalībvalstīm ir jāpiemēro no 2018. gada 1. janvāra, tāpēc šo lēmumu būtu jāsāk piemērot no tās pašas dienas.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Šis lēmums Direktīvas 2000/29/EK IV pielikuma A daļas I iedaļas 16.2. punkta e) apakšpunkta un 16.4. punkta e) apakšpunkta vajadzībām nosaka nosacījumus attiecībā uz trešo valstu izcelsmes Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans. un Swinglea Merr. augļu un to hibrīdu pārvietošanu, glabāšanu un pārstrādi.

Citrus

Fortunella

Poncirus

Microcitrus

Naringi

Swinglea

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “norādītie organismi” ir Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa, Xanthomonas citri pv. citri un Xanthomonas citri pv. aurantifolii; |
| --- | --- |

a)

“norādītie organismi” ir Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa, Xanthomonas citri pv. citri un Xanthomonas citri pv. aurantifolii;

Phyllosticta citricarpa

Xanthomonas citri

citri

Xanthomonas citri

aurantifolii

| b) | “norādītie augļi” ir trešo valstu izcelsmes Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans. un Swinglea Merr. augļi un to hibrīdi. |
| --- | --- |

b)

“norādītie augļi” ir trešo valstu izcelsmes Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans. un Swinglea Merr. augļi un to hibrīdi.

Citrus

Fortunella

Poncirus

Microcitrus

Naringi

Swinglea

3. pants

Norādīto augļu pārvietošana Savienībā

1.   Norādītos augļus Savienībā drīkst pārvietot vienīgi tad, ja importētājs detalizētu informāciju par katru konteineru ir paziņojis tās dalībvalsts atbildīgajai oficiālajai iestādei, kurā atrodas šis ievešanas punkts, un attiecīgā gadījumā arī tās dalībvalsts atbildīgajai oficiālajai iestādei, kurā notiks rūpnieciskā pārstrāde.

Minētais paziņojums ietver šādu informāciju:

| a) | norādīto augļu apjoms; |
| --- | --- |

a)

norādīto augļu apjoms;

| b) | konteineru identifikācijas numuri; |
| --- | --- |

b)

konteineru identifikācijas numuri;

| c) | paredzamais ievešanas datums un ievešanas punkts Savienībā; |
| --- | --- |

c)

paredzamais ievešanas datums un ievešanas punkts Savienībā;

| d) | to telpu nosaukumi, adreses un atrašanās vietas, kas minētas 4. pantā. |
| --- | --- |

d)

to telpu nosaukumi, adreses un atrašanās vietas, kas minētas 4. pantā.

2.   Importētāji 1. punktā minētās atbildīgās oficiālās iestādes informē par visām izmaiņām minētajā paziņojumā iekļautajā informācijā, tiklīdz tās kļūst zināmas.

3.   Norādītos augļus uz dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, caur kuru tie ievesti Savienībā, drīkst pārvietot vienīgi tad, ja attiecīgo dalībvalstu atbildīgās oficiālās iestādes vienojušās, ka šāda pārvietošana drīkst notikt.

4.   Norādītos augļus nepastarpināti un nekavējoties transportē uz pārstrādes telpām, kas minētas 4. pantā, vai uz glabāšanas vietu, kas minēta 5. pantā. Norādīto augļu pārvietošanu uzrauga tās dalībvalsts atbildīgā oficiālā iestāde, kurā šī pārvietošana notiek.

5.   Dalībvalstis, kuras skar pārvietošana, sadarbojas, lai nodrošinātu šā panta ievērošanu.

4. pants

Prasības norādīto augļu rūpnieciskai pārstrādei

1.   Norādītos augļus pārstrādā telpās, kas atrodas apgabalā, kurā norādītie augļi netiek audzēti. Telpas ir oficiāli reģistrējusi un šim nolūkam apstiprinājusi tās dalībvalsts atbildīgā oficiālā iestāde, kurā telpas atrodas.

2.   Norādīto augļu atkritumus un blakusproduktus izmanto vai iznīcina apgabalā, kurā norādītie augļi netiek audzēti, tās dalībvalsts teritorijā, kurā šie augļi ir pārstrādāti.

3.   Norādīto augļu atkritumus un blakusproduktus iznīcina, izmantojot jebkuru tehniski pamatotu metodi, ko apstiprinājusi tās dalībvalsts atbildīgā oficiālā iestāde, kurā norādītie augļi ir pārstrādāti, un to dara minētās oficiālās iestādes uzraudzībā tādā veidā, lai nepieļautu nekādu iespējamo norādīto organismu izplatīšanās risku.

4.   Pārstrādātāji uzskaites dokumentus par norādīto augļu pārstrādi glabā vismaz trīs gadus un pēc pieprasījuma dara tos pieejamus tās dalībvalsts atbildīgajai oficiālajai iestādei, kurā pārstrāde notiek. Minētajos uzskaites dokumentos ietver konteineru numurus un atšķirības zīmes, saņemto norādīto augļu apjomus, kā arī atkritumu un blakusproduktu apjomus un citu detalizētu informāciju par atkritumu un blakusproduktu izmantošanu vai iznīcināšanu.

5. pants

Prasības norādīto augļu glabāšanai

1.   Ja norādītie augļi netiek pārstrādāti nekavējoties, tos glabā reģistrētā vietā, ko šim nolūkam apstiprinājusi tās dalībvalsts atbildīgā oficiālā iestāde, kurā reģistrētā vieta atrodas.

2.   Norādīto augļu partijām joprojām jābūt atsevišķi identificējamām.

3.   Norādītos augļus glabā tādā veidā, lai netiktu pieļauts nekāds iespējamais norādīto organismu izplatīšanās risks.

6. pants

Piemērošanas datums

Šo lēmumu piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

7. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2017. gada 14. jūlija Īstenošanas direktīva (ES) 2017/1279, ar ko groza I līdz V pielikumu Padomes Direktīvai 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (OV L 184, 15.7.2017., 33. lpp.).

2

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/63

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2375

(2017. gada 15. decembris),

ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atļauj laist tirgū N-acetil-D-neiramīnskābi

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8431)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | 2015. gada 22. septembrī uzņēmums Glycom A/S Īrijas kompetentajai iestādei iesniedza pieprasījumu, kurā lūdza atļaut laist Savienības tirgū sintētisku N-acetil-D-neiramīnskābi (N-acetil-D-neiramīnskābi (NANA)) kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu Regulas (EK) Nr. 258/97 1. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(1)

2015. gada 22. septembrī uzņēmums Glycom A/S Īrijas kompetentajai iestādei iesniedza pieprasījumu, kurā lūdza atļaut laist Savienības tirgū sintētisku N-acetil-D-neiramīnskābi (N-acetil-D-neiramīnskābi (NANA)) kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu Regulas (EK) Nr. 258/97 1. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

| (2) | 2016. gada 8. martā Īrijas kompetentā iestāde izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka N-acetil-D-neiramīnskābe atbilst kritērijiem, kas attiecībā uz jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu noteikti Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(2)

2016. gada 8. martā Īrijas kompetentā iestāde izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka N-acetil-D-neiramīnskābe atbilst kritērijiem, kas attiecībā uz jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu noteikti Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā.

| (3) | 2016. gada 15. martā Komisija sākotnējo novērtējuma ziņojumu pārsūtīja pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(3)

2016. gada 15. martā Komisija sākotnējo novērtējuma ziņojumu pārsūtīja pārējām dalībvalstīm.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punkta pirmajā daļā noteiktajā 60 dienu laikposmā citas dalībvalstis pauda pamatotus iebildumus. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punkta pirmajā daļā noteiktajā 60 dienu laikposmā citas dalībvalstis pauda pamatotus iebildumus.

| (5) | 2016. gada 14. jūlijā Komisija apspriedās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) un lūdza, lai tā N-acetil-D-neiramīnskābei kā jaunai pārtikas produktu sastāvdaļai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97 veiktu papildu novērtējumu. |
| --- | --- |

(5)

2016. gada 14. jūlijā Komisija apspriedās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) un lūdza, lai tā N-acetil-D-neiramīnskābei kā jaunai pārtikas produktu sastāvdaļai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97 veiktu papildu novērtējumu.

| (6) | 2017. gada 28. jūnijāEFSA zinātniskajā atzinumā par to, cik nekaitīga ir N-acetil-D-neiramīnskābe kā jauns pārtikas produkts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97 (Scientific Opinion on the safety of N-acetyl-D-neuraminic acid as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97) (2), secināja, ka piedāvātajos lietojuma veidos un lietošanas devās vispārējai lietošanai N-acetil-D-neiramīnskābe ir nekaitīga, ja to pievieno pārtikas produktiem, kas nav uztura bagātinātāji. Attiecībā uz uztura bagātinātājiem EFSA konstatēja, ka N-acetil-D-neiramīnskābe ir nekaitīga piedāvātajos lietojuma veidos un lietošanas devās personām, kas vecākas par 10 gadiem, un nekaitīga arī maziem bērniem vecumā līdz 10 gadiem, ja vien kombinētā ekspozīcija no dažādiem avotiem nepārsniedz 11 mg uz kg ķermeņa svara (ķ. sv.). |
| --- | --- |

(6)

2017. gada 28. jūnijāEFSA zinātniskajā atzinumā par to, cik nekaitīga ir N-acetil-D-neiramīnskābe kā jauns pārtikas produkts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97 (Scientific Opinion on the safety of N-acetyl-D-neuraminic acid as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97) (2), secināja, ka piedāvātajos lietojuma veidos un lietošanas devās vispārējai lietošanai N-acetil-D-neiramīnskābe ir nekaitīga, ja to pievieno pārtikas produktiem, kas nav uztura bagātinātāji. Attiecībā uz uztura bagātinātājiem EFSA konstatēja, ka N-acetil-D-neiramīnskābe ir nekaitīga piedāvātajos lietojuma veidos un lietošanas devās personām, kas vecākas par 10 gadiem, un nekaitīga arī maziem bērniem vecumā līdz 10 gadiem, ja vien kombinētā ekspozīcija no dažādiem avotiem nepārsniedz 11 mg uz kg ķermeņa svara (ķ. sv.).

| (7) | Tāpēc EFSA atzinumā sniegtais pamatojums ir pietiekams, lai secinātu, ka N-acetil-D-neiramīnskābe piedāvātajos lietojuma veidos un lietošanas devās vispārējai lietošanai atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. Atzinumā sniegtais pamatojums turklāt ir pietiekams, lai secinātu, ka N-acetil-D-neiramīnskābe piedāvātajos lietojuma veidos un lietošanas devās, to lietojot par sastāvdaļu uztura bagātinātājos, atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, ar nosacījumu, ka pienācīgs marķējums nodrošina, lai maziem bērniem vecumā līdz 10 gadiem 11 mg/kg ķ. sv. slieksnis netiktu pārsniegts dažādu avotu kombinētā ekspozīcijā. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc EFSA atzinumā sniegtais pamatojums ir pietiekams, lai secinātu, ka N-acetil-D-neiramīnskābe piedāvātajos lietojuma veidos un lietošanas devās vispārējai lietošanai atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. Atzinumā sniegtais pamatojums turklāt ir pietiekams, lai secinātu, ka N-acetil-D-neiramīnskābe piedāvātajos lietojuma veidos un lietošanas devās, to lietojot par sastāvdaļu uztura bagātinātājos, atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, ar nosacījumu, ka pienācīgs marķējums nodrošina, lai maziem bērniem vecumā līdz 10 gadiem 11 mg/kg ķ. sv. slieksnis netiktu pārsniegts dažādu avotu kombinētā ekspozīcijā.

| (8) | Attiecībā uz produktiem, kas satur N-acetil-D-neiramīnskābi, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/46/EK (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 609/2013 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 (5) jau ir piemērojamas marķējuma prasības, ar kurām nodrošina, lai uztura bagātinātāju patērētāji būtu informēti par noteiktām norādēm. Papildus ir vajadzīgi īpaši noteikumi attiecībā uz marķējumu, lai tie nodrošinātu tādu N-acetil-D-neiramīnskābi saturošu uztura bagātinātāju nekaitīgumu, kurus apvienojumā ar mātes pienu vai citiem pārtikas produktiem, kam pievienota N-acetil-D-neiramīnskābe, patērē zīdaiņi, mazi bērni un bērni līdz 10 gadu vecumam. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz produktiem, kas satur N-acetil-D-neiramīnskābi, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/46/EK (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 609/2013 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 (5) jau ir piemērojamas marķējuma prasības, ar kurām nodrošina, lai uztura bagātinātāju patērētāji būtu informēti par noteiktām norādēm. Papildus ir vajadzīgi īpaši noteikumi attiecībā uz marķējumu, lai tie nodrošinātu tādu N-acetil-D-neiramīnskābi saturošu uztura bagātinātāju nekaitīgumu, kurus apvienojumā ar mātes pienu vai citiem pārtikas produktiem, kam pievienota N-acetil-D-neiramīnskābe, patērē zīdaiņi, mazi bērni un bērni līdz 10 gadu vecumam.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

N-acetil-D-neiramīnskābi, kuras specifikācija dota šā lēmuma I pielikumā, var laist Savienības tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu, to lietojot tādā veidā un tādās maksimālajās devās, kādas noteiktas šā lēmuma II pielikumā.

2. pants

1.   Ar šo lēmumu atļautās N-acetil-D-neiramīnskābes nosaukums pārtikas produktu marķējumā ir “N-acetil-D-neiramīnskābe”.

2.   N-acetil-D-neiramīnskābi saturošus uztura bagātinātājus marķē atbilstoši noformēšanas prasībām, kuras piemēro saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1169/2011, pievienojot norādi, ka uztura bagātinātāju nevajadzētu dot zīdaiņiem, maziem bērniem un bērniem līdz 10 gadu vecumam, ja viņi tajā pašā divdesmit četru stundu laikposmā patērē mātes pienu vai citus pārtikas produktus, kam pievienota N-acetil-D-neiramīnskābe.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts uzņēmumam Glycom A/S, Kogle Allé 4, 2970 Hørsholm, Dānijā.

Briselē, 2017. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2017; 15(7):4918.

2

EFSA Journal

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīva 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regula (ES) Nr. 609/2013 par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009 (OV L 181, 29.6.2013., 35. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

N-ACETIL-D-NEIRAMĪNSKĀBES (DIHIDRĀTA) SPECIFIKĀCIJA

Definīcija

| Ķīmiskais nosaukums | IUPAC nosaukumi: | N-acetil-D-neiramīnskābe (dihidrāts), |
| --- | --- | --- |

Ķīmiskais nosaukums

IUPAC nosaukumi:

N-acetil-D-neiramīnskābe (dihidrāts),

| | 5-acetamido-3,5-dideoksi-D-glicero-D-galakto-non-2-ulopiranozonskābe (dihidrāts) |
| --- | --- |

5-acetamido-3,5-dideoksi-D-glicero-D-galakto-non-2-ulopiranozonskābe (dihidrāts)

Sinonīms:

siālskābe (dihidrāts)

Ķīmiskā formula

C11H19NO9 (skābe)

C11H23NO11 (C11H19NO9 *2H2O) (dihidrāts)

Molekulmasa

309,3 Da (skābe)

345,3 (309,3 + 36,0) (dihidrāts)

CAS Nr.

131-48-6 (brīvā skābe)

50795-27-2 (dihidrāts)

Apraksts:
  N-acetil-D-neiramīnskābe ir balts līdz netīri balts kristālisks pulveris.

Specifikācija

| Parametrs | Specifikācija |
| --- | --- |
| Apraksts | Balts līdz bālgans kristālisks pulveris |
| pH (20 °C, 5 % šķīdums) | 1,7–2,5 |
| N-acetil-D-neiramīnskābe (dihidrāts) | > 97,0 % |
| Ūdens (dihidrāts sasniedz līdz 10,4 %) | ≤ 12,5 masas % |
| Sulfātpelni | < 0,2 masas % |
| Etiķskābe (kā brīvā skābe un/vai nātrija acetāts) | < 0,5 masas % |
| Smagie metāli | |
| Dzelzs | < 20,0 mg/kg |
| Svins | < 0,1 mg/kg |
| Proteīnu atlikums | < 0,01 masas % |
| Šķīdinātāju atlikums | |
| 2-propanols | < 0,1 masas % |
| Acetons | < 0,1 masas % |
| Etilacetāts | < 0,1 masas % |
| Mikrobioloģiskā specifikācija | |
| Salmonella | 25 g paraugā nekonstatē |
| Kopējais aerobo mezofilo baktēriju skaits | < 500 KVV/g |
| Enterobaktērijas | 10 g paraugā nekonstatē |
| Cronobacter (Enterobacter) sakazakii | 10 g paraugā nekonstatē |
| Listeria monocytogenes | 25 g paraugā nekonstatē |
| Bacillus cereus | < 50 KVV/g |
| Rauga sēnītes | < 10 KVV/g |
| Pelējuma sēnītes | < 10 KVV/g |
| Endotoksīnu atlikums | < 10 EV/mg |

Parametrs

Specifikācija

Apraksts

Balts līdz bālgans kristālisks pulveris

pH (20 °C, 5 % šķīdums)

1,7–2,5

N-acetil-D-neiramīnskābe (dihidrāts)

> 97,0 %

Ūdens (dihidrāts sasniedz līdz 10,4 %)

≤ 12,5 masas %

Sulfātpelni

< 0,2 masas %

Etiķskābe (kā brīvā skābe un/vai nātrija acetāts)

< 0,5 masas %

Smagie metāli

Dzelzs

< 20,0 mg/kg

Svins

< 0,1 mg/kg

Proteīnu atlikums

< 0,01 masas %

Šķīdinātāju atlikums

2-propanols

< 0,1 masas %

Acetons

< 0,1 masas %

Etilacetāts

< 0,1 masas %

Mikrobioloģiskā specifikācija

Salmonella

25 g paraugā nekonstatē

Kopējais aerobo mezofilo baktēriju skaits

< 500 KVV/g

Enterobaktērijas

10 g paraugā nekonstatē

Cronobacter (Enterobacter) sakazakii

10 g paraugā nekonstatē

Listeria monocytogenes

25 g paraugā nekonstatē

Bacillus cereus

< 50 KVV/g

Rauga sēnītes

< 10 KVV/g

Pelējuma sēnītes

< 10 KVV/g

Endotoksīnu atlikums

< 10 EV/mg

KVV: kolonijas veidojošās vienības; EV: endotoksīnu vienības.

---

II PIELIKUMS

N-acetil-D-neiramīnskābes (dihidrāta) atļautie lietojumi

| Pārtikas kategorija | Maksimālais līmenis |
| --- | --- |
| Tādi maisījumi zīdaiņiem un papildu ēdināšanas maisījumi zīdaiņiem, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013 | 0,05 g/l (atšķaidītā maisījumā) |
| Zīdaiņiem un maziem bērniem paredzēta apstrādātu graudaugu pārtika un bērnu pārtika, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013 | 0,05 g/kg (cietajā pārtikā) |
| Īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta pārtika, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013 un paredzēta zīdaiņiem un maziem bērniem | Atbilstoši zīdaiņu un mazu bērnu īpašajām uztura vajadzībām, kuriem šie produkti ir paredzēti, tomēr jebkurā gadījumā nepārsniedzot maksimālos līmeņus, kas attiecībā uz konkrēto kategoriju noteikti II pielikumā norādītajiem produktiem. |
| Pilnīgi uztura aizstājēji svara kontrolei, kuri atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013 | 0,2 g/l (dzērienos)
  1,7 g/kg (batoniņos) |
| Pārtikas produkti, uz kuriem atbilstīgi Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 828/2014 (1) prasībām izvietoti paziņojumi par lipekļa neesību vai samazinātu tā klātbūtni | 1,25 g/kg |
| Nearomatizēti pasterizēti un sterilizēti (tostarp ultrasterilizēti) produkti uz piena bāzes | 0,05 g/l |
| Nearomatizēti fermentēti produkti uz piena bāzes, termiski apstrādāti pēc fermentācijas, aromatizēti fermentēti piena produkti, tostarp termiski apstrādāti produkti | 0,05 g/l (dzērienos)
  0,4 g/kg (cietajā pārtikā) |
| Piena produktu analogi, tostarp dzērienu baltinātāji | 0,05 g/l (dzērienos)
  0,25 g/kg (cietajā pārtikā) |
| Graudu batoniņi | 0,5 g/kg |
| Galda saldinātāji | 8,3 g/kg |
| Dzērieni uz augļu vai dārzeņu bāzes | 0,05 g/l |
| Aromatizēti dzērieni | 0,05 g/l |
| Īpašu šķirņu kafija, tēja, zāļu un augļu uzlējumi, cigoriņi; tēja, zāļu un augļu uzlējumi un cigoriņu ekstrakti; tējas, augu, augļu un graudaugu izstrādājumi, kas paredzēti uzlējumiem | 0,2 g/kg |
| Uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK | 300 mg dienā visiem lietotājiem, kas vecāki par 10 gadiem
  55 mg dienā zīdaiņiem
  130 mg dienā maziem bērniem
  250 mg dienā 3 līdz 10 gadus veciem bērniem |

Pārtikas kategorija

Maksimālais līmenis

Tādi maisījumi zīdaiņiem un papildu ēdināšanas maisījumi zīdaiņiem, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013

0,05 g/l (atšķaidītā maisījumā)

Zīdaiņiem un maziem bērniem paredzēta apstrādātu graudaugu pārtika un bērnu pārtika, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013

0,05 g/kg (cietajā pārtikā)

Īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta pārtika, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013 un paredzēta zīdaiņiem un maziem bērniem

Atbilstoši zīdaiņu un mazu bērnu īpašajām uztura vajadzībām, kuriem šie produkti ir paredzēti, tomēr jebkurā gadījumā nepārsniedzot maksimālos līmeņus, kas attiecībā uz konkrēto kategoriju noteikti II pielikumā norādītajiem produktiem.

Pilnīgi uztura aizstājēji svara kontrolei, kuri atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013

0,2 g/l (dzērienos)

1,7 g/kg (batoniņos)

Pārtikas produkti, uz kuriem atbilstīgi Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 828/2014 (1) prasībām izvietoti paziņojumi par lipekļa neesību vai samazinātu tā klātbūtni

1,25 g/kg

Nearomatizēti pasterizēti un sterilizēti (tostarp ultrasterilizēti) produkti uz piena bāzes

0,05 g/l

Nearomatizēti fermentēti produkti uz piena bāzes, termiski apstrādāti pēc fermentācijas, aromatizēti fermentēti piena produkti, tostarp termiski apstrādāti produkti

0,05 g/l (dzērienos)

0,4 g/kg (cietajā pārtikā)

Piena produktu analogi, tostarp dzērienu baltinātāji

0,05 g/l (dzērienos)

0,25 g/kg (cietajā pārtikā)

Graudu batoniņi

0,5 g/kg

Galda saldinātāji

8,3 g/kg

Dzērieni uz augļu vai dārzeņu bāzes

0,05 g/l

Aromatizēti dzērieni

0,05 g/l

Īpašu šķirņu kafija, tēja, zāļu un augļu uzlējumi, cigoriņi; tēja, zāļu un augļu uzlējumi un cigoriņu ekstrakti; tējas, augu, augļu un graudaugu izstrādājumi, kas paredzēti uzlējumiem

0,2 g/kg

Uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK

300 mg dienā visiem lietotājiem, kas vecāki par 10 gadiem

55 mg dienā zīdaiņiem

130 mg dienā maziem bērniem

250 mg dienā 3 līdz 10 gadus veciem bērniem

---

(1)  Komisijas 2014. gada 30. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 828/2014 par prasībām attiecībā uz informācijas sniegšanu patērētājiem par lipekļa neesamību vai samazinātu klātbūtni pārtikas produktos (OV L 228, 31.7.2014., 5. lpp.).

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/68

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2376

(2017. gada 15. decembris),

ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/348 groza attiecībā uz pārskatīto mērķu konsekvenci galvenajā darbības jomā “izmaksu efektivitāte”, kas iekļauti valsts vai funkcionālajos gaisa telpas bloku plānos, ko iesniedza Malta, Bulgārija un Polija

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8433)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (1), un jo īpaši tās 11. panta 3. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 390/2013, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu (2), un jo īpaši tās 14. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 549/2004 dalībvalstīm ir jāpieņem valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku (FAB) plāni, kas ietver saistošus valsts mērķus vai FAB līmeņa mērķus, nodrošinot atbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem. Regula (EK) Nr. 549/2004 paredz arī to, ka Komisijai ir jānovērtē minēto mērķu atbilstība, pamatojoties uz vērtēšanas kritērijiem, kas norādīti minētās regulas 11. panta 6. punkta d) apakšpunktā. Sīkāk izstrādāti attiecīgie noteikumi ir izklāstīti Īstenošanas regulā (ES) Nr. 390/2013. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 549/2004 dalībvalstīm ir jāpieņem valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku (FAB) plāni, kas ietver saistošus valsts mērķus vai FAB līmeņa mērķus, nodrošinot atbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem. Regula (EK) Nr. 549/2004 paredz arī to, ka Komisijai ir jānovērtē minēto mērķu atbilstība, pamatojoties uz vērtēšanas kritērijiem, kas norādīti minētās regulas 11. panta 6. punkta d) apakšpunktā. Sīkāk izstrādāti attiecīgie noteikumi ir izklāstīti Īstenošanas regulā (ES) Nr. 390/2013.

| (2) | Izvērtējusi darbības uzlabošanas plānus, Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/348 (3), kurā cita starpā konstatēja, ka galvenās darbības jomas “izmaksu efektivitāte” mērķi, kas iekļauti darbības uzlabošanas plānos, ko iesniedza Malta, Bulgārija un Polija, atbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem otrajam pārskata periodam (2015–2019). |
| --- | --- |

(2)

Izvērtējusi darbības uzlabošanas plānus, Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/348 (3), kurā cita starpā konstatēja, ka galvenās darbības jomas “izmaksu efektivitāte” mērķi, kas iekļauti darbības uzlabošanas plānos, ko iesniedza Malta, Bulgārija un Polija, atbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem otrajam pārskata periodam (2015–2019).

| (3) | Pēc tam Komisija pieņēma Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/1985 (4), atļaujot šīm dalībvalstīm pēc to pieprasījuma pārskatīt mērķus galvenajā darbības jomā “izmaksu efektivitāte” par 2017., 2018. un 2019. gadu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 17. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam Komisija pieņēma Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/1985 (4), atļaujot šīm dalībvalstīm pēc to pieprasījuma pārskatīt mērķus galvenajā darbības jomā “izmaksu efektivitāte” par 2017., 2018. un 2019. gadu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 17. panta 1. punktu.

| (4) | Pamatojoties uz minēto, Malta, Bulgārija un Polija katra pārskatīja šos mērķus un attiecīgi grozīja savu darbības uzlabošanas plānu un iesniedza to Komisijai ar lūgumu atļaut to pārskatīt 2016. gadā. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz minēto, Malta, Bulgārija un Polija katra pārskatīja šos mērķus un attiecīgi grozīja savu darbības uzlabošanas plānu un iesniedza to Komisijai ar lūgumu atļaut to pārskatīt 2016. gadā.

| (5) | Komisija ir izvērtējusi minēto dalībvalstu grozītos plānus un it īpaši pārskatītos mērķus saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 14. pantu. Galvenās darbības jomas “izmaksu efektivitāte” mērķu atbilstība Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem, kas izteikti maršruta aprēķinātajās vienības izmaksās, tika novērtēti saskaņā ar principiem, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 IV pielikuma 5. punktā saistībā ar 1. punktu, īpaši ņemot vērā maršruta aprēķināto vienības izmaksu tendenci otrajā pārskata periodā saistībā ar mērķi samazināt vidējās izmaksas par 3,3 % gadā un kopējā pirmajā un otrajā pārskata periodā (2012–2019) saistībā ar mērķi samazināt vidējās izmaksas par 1,7 % gadā, un maršruta aprēķināto vienības izmaksu līmeni, salīdzinot ar dalībvalstīm, kurās ir līdzīgi darbības un ekonomiskie apstākļi. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ir izvērtējusi minēto dalībvalstu grozītos plānus un it īpaši pārskatītos mērķus saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 14. pantu. Galvenās darbības jomas “izmaksu efektivitāte” mērķu atbilstība Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem, kas izteikti maršruta aprēķinātajās vienības izmaksās, tika novērtēti saskaņā ar principiem, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 IV pielikuma 5. punktā saistībā ar 1. punktu, īpaši ņemot vērā maršruta aprēķināto vienības izmaksu tendenci otrajā pārskata periodā saistībā ar mērķi samazināt vidējās izmaksas par 3,3 % gadā un kopējā pirmajā un otrajā pārskata periodā (2012–2019) saistībā ar mērķi samazināt vidējās izmaksas par 1,7 % gadā, un maršruta aprēķināto vienības izmaksu līmeni, salīdzinot ar dalībvalstīm, kurās ir līdzīgi darbības un ekonomiskie apstākļi.

| (6) | Maltas novērtējumā redzams, ka pārskatītie mērķi ir balstīti uz maršruta aprēķināto vienības izmaksu plānoto samazinājumu otrajā pārskata periodā par vidēji 3 % gadā. Tas ir nedaudz mazāk par vidējo Savienības mēroga maršruta aprēķināto vienības izmaksu samazinājuma mērķi minētajā periodā. Tomēr kopējā pirmajā un otrajā pārskata periodā plānotās maršruta aprēķinātās vienības izmaksas samazinās straujāk nekā Savienības mēroga mērķis (– 4,6 %). Bez tam Maltas 2019. gada pārskatītais mērķis ir balstīts uz plānotajām maršruta aprēķinātajām vienības izmaksām, kas ir ievērojami mazākas (40,4 %) nekā vidējās maršruta aprēķinātās vienības izmaksas dalībvalstīs, kurās darbības un ekonomiskie apstākļi ir līdzīgi Maltas apstākļiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka Maltas 2017., 2018. un 2019. gada pārskatītie mērķi ir saderīgi ar Savienības mēroga mērķiem galvenajā darbības jomā “izmaksu efektivitāte” par otro pārskata periodu. |
| --- | --- |

(6)

Maltas novērtējumā redzams, ka pārskatītie mērķi ir balstīti uz maršruta aprēķināto vienības izmaksu plānoto samazinājumu otrajā pārskata periodā par vidēji 3 % gadā. Tas ir nedaudz mazāk par vidējo Savienības mēroga maršruta aprēķināto vienības izmaksu samazinājuma mērķi minētajā periodā. Tomēr kopējā pirmajā un otrajā pārskata periodā plānotās maršruta aprēķinātās vienības izmaksas samazinās straujāk nekā Savienības mēroga mērķis (– 4,6 %). Bez tam Maltas 2019. gada pārskatītais mērķis ir balstīts uz plānotajām maršruta aprēķinātajām vienības izmaksām, kas ir ievērojami mazākas (40,4 %) nekā vidējās maršruta aprēķinātās vienības izmaksas dalībvalstīs, kurās darbības un ekonomiskie apstākļi ir līdzīgi Maltas apstākļiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka Maltas 2017., 2018. un 2019. gada pārskatītie mērķi ir saderīgi ar Savienības mēroga mērķiem galvenajā darbības jomā “izmaksu efektivitāte” par otro pārskata periodu.

| (7) | Bulgārijas novērtējumā redzams, ka pārskatītie mērķi ir balstīti uz maršruta aprēķināto vienības izmaksu plānoto samazinājumu otrajā pārskata periodā par vidēji 1,1 % gadā. Tas ir mazāk par vidējo Savienības mēroga maršruta aprēķināto vienības izmaksu samazinājuma mērķi minētajā periodā. Tomēr kopējā pirmajā un otrajā pārskata periodā plānotās maršruta aprēķinātās vienības izmaksas samazinās straujāk nekā Savienības mēroga mērķis (– 2,3 %). Bez tam Bulgārijas 2019. gada pārskatītais mērķis ir balstīts uz plānotajām maršruta aprēķinātajām vienības izmaksām, kas ir mazākas (3,0 %) nekā vidējās maršruta aprēķinātās vienības izmaksas dalībvalstīs, kurās darbības un ekonomiskie apstākļi ir līdzīgi Bulgārijas apstākļiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka Bulgārijas 2017., 2018. un 2019. gada pārskatītie mērķi ir saderīgi ar Savienības mēroga mērķiem galvenajā darbības jomā “izmaksu efektivitāte” par otro pārskata periodu. |
| --- | --- |

(7)

Bulgārijas novērtējumā redzams, ka pārskatītie mērķi ir balstīti uz maršruta aprēķināto vienības izmaksu plānoto samazinājumu otrajā pārskata periodā par vidēji 1,1 % gadā. Tas ir mazāk par vidējo Savienības mēroga maršruta aprēķināto vienības izmaksu samazinājuma mērķi minētajā periodā. Tomēr kopējā pirmajā un otrajā pārskata periodā plānotās maršruta aprēķinātās vienības izmaksas samazinās straujāk nekā Savienības mēroga mērķis (– 2,3 %). Bez tam Bulgārijas 2019. gada pārskatītais mērķis ir balstīts uz plānotajām maršruta aprēķinātajām vienības izmaksām, kas ir mazākas (3,0 %) nekā vidējās maršruta aprēķinātās vienības izmaksas dalībvalstīs, kurās darbības un ekonomiskie apstākļi ir līdzīgi Bulgārijas apstākļiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka Bulgārijas 2017., 2018. un 2019. gada pārskatītie mērķi ir saderīgi ar Savienības mēroga mērķiem galvenajā darbības jomā “izmaksu efektivitāte” par otro pārskata periodu.

| (8) | Polijas novērtējumā redzams, ka pārskatītie mērķi ir balstīti uz maršruta aprēķināto vienības izmaksu plānoto samazinājumu otrajā pārskata periodā par vidēji 0,1 % gadā. Tas ir mazāk par vidējo Savienības mēroga maršruta aprēķināto vienības izmaksu samazinājuma mērķi minētajā periodā. Kopējā pirmajā un otrajā pārskata periodā plānotās maršruta aprēķinātās vienības izmaksas palielinās (par vidēji + 1,4 % gadā). Tomēr Polijas 2019. gada pārskatītais mērķis ir balstīts uz plānotajām maršruta aprēķinātajām vienības izmaksām, kas ir ievērojami mazākas (14,9 %) nekā vidējās maršruta aprēķinātās vienības izmaksas dalībvalstīs, kurās darbības un ekonomiskie apstākļi ir līdzīgi Polijas apstākļiem. Ņemot vērā maršruta aprēķināto vienības izmaksu pozitīvo līmeni un īpašos apstākļus, kas izskaidro maršruta aprēķināto vienības izmaksu negatīvo tendenci, jo īpaši visus veiktos nepieciešamos pasākumus saistībā ar drošību, Komisija kopumā uzskata, ka Polijas 2017., 2018. un 2019. gada pārskatītie mērķi ir saderīgi ar galvenās darbības jomas “izmaksu efektivitāte” Savienības mēroga mērķiem par otro pārskata periodu. |
| --- | --- |

(8)

Polijas novērtējumā redzams, ka pārskatītie mērķi ir balstīti uz maršruta aprēķināto vienības izmaksu plānoto samazinājumu otrajā pārskata periodā par vidēji 0,1 % gadā. Tas ir mazāk par vidējo Savienības mēroga maršruta aprēķināto vienības izmaksu samazinājuma mērķi minētajā periodā. Kopējā pirmajā un otrajā pārskata periodā plānotās maršruta aprēķinātās vienības izmaksas palielinās (par vidēji + 1,4 % gadā). Tomēr Polijas 2019. gada pārskatītais mērķis ir balstīts uz plānotajām maršruta aprēķinātajām vienības izmaksām, kas ir ievērojami mazākas (14,9 %) nekā vidējās maršruta aprēķinātās vienības izmaksas dalībvalstīs, kurās darbības un ekonomiskie apstākļi ir līdzīgi Polijas apstākļiem. Ņemot vērā maršruta aprēķināto vienības izmaksu pozitīvo līmeni un īpašos apstākļus, kas izskaidro maršruta aprēķināto vienības izmaksu negatīvo tendenci, jo īpaši visus veiktos nepieciešamos pasākumus saistībā ar drošību, Komisija kopumā uzskata, ka Polijas 2017., 2018. un 2019. gada pārskatītie mērķi ir saderīgi ar galvenās darbības jomas “izmaksu efektivitāte” Savienības mēroga mērķiem par otro pārskata periodu.

| (9) | Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2015/348 būtu jāgroza, lai ņemtu vērā Bulgārijas, Maltas un Polijas pārskatītos mērķus. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2015/348 būtu jāgroza, lai ņemtu vērā Bulgārijas, Maltas un Polijas pārskatītos mērķus.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/348 pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Violeta BULC

---

(1)  
  OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 128, 9.5.2013., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 2015. gada 2. marta Īstenošanas lēmums (ES) 2015/348 par dažu mērķu, kas iekļauti valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku plānos, kuri iesniegti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 549/2004, atbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem otrajam pārskata periodam (OV L 60, 4.3.2015., 55. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1985 (2017. gada 31. oktobris), ar ko saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 17. panta 1. punktu atļauj pārskatīt galvenās darbības jomas “izmaksu efektivitāte” mērķus 2017., 2018. un 2019. gadam Maltas, Bulgārijas un Polijas aeronavigācijas pakalpojumiem (OV L 287, 4.11.2017., 28. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Galveno darbības jomu “drošība”, “vide”, “veiktspēja” un “izmaksu efektivitāte” darbības uzlabošanas mērķi, kuri iekļauti valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku plānos, kas iesniegti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 549/2004, un kuri atbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem otrajam pārskata periodam

GALVENĀ DARBĪBAS JOMA “DROŠĪBA”

Drošības pārvaldības efektivitāte (EOSM) un nopietnības klasifikācijas piemērošana, pamatojoties uz riska analīzes instrumentu RAI) metodi

| DALĪBVALSTS | FAB | EOSM | “ATM zeme” līmenis % (RAI) | “ATM vispārējais” līmenis % (RAI) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | VALSTS Līmenis | ANSP Līmenis | 2017 | 2019 | 2017 | 2019 |
| | SC | Citi MO | SMI | RI | ATM-S | SMI | RI | ATM-S | SMI | RI | ATM-S | SMI | RI | ATM-S |
| Austrija | FAB CE | C | D | D | 94,17 | 93,33 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Horvātija |
| Čehijas Republika |
| Ungārija |
| Slovākija |
| Slovēnija |
| Īrija | UK - IR | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Apvienotā Karaliste |
| Beļģija/Luksemburga | FAB EC | C | C | D | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 | 100 | 100 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 |
| Francija |
| Vācija |
| Nīderlande |
| [Šveice] |
| Polija | Baltic | C | C | D | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 | 100 | 100 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 90 | 90 | 100 |
| Lietuva |
| Kipra | Blue Med | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 95 | 95 | 100 |
| Grieķija |
| Itālija |
| Malta |
| Bulgārija | Danube | C | C | D | 90 | 90 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 85 | 80 | 90 | 90 | 100 |
| Rumānija |
| Dānija | DK - SE | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Zviedrija |
| Igaunija | NEFAB | C | C | D | 95 | 95 | 85 | 100 | 100 | 100 | 90 | 90 | 85 | 100 | 100 | 100 |
| Somija |
| Latvija |
| [Norvēģija] |
| Portugāle | SW | C | D | D | 90 | 90 | 90 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 90 | 80 | 80 | 100 |
| Spānija |

DALĪBVALSTS

FAB

EOSM

“ATM zeme” līmenis % (RAI)

“ATM vispārējais” līmenis % (RAI)

VALSTS Līmenis

ANSP Līmenis

2017

2019

2017

2019

SC

Citi MO

SMI

RI

ATM-S

SMI

RI

ATM-S

SMI

RI

ATM-S

SMI

RI

ATM-S

Austrija

FAB CE

C

D

D

94,17

93,33

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Horvātija

Čehijas Republika

Ungārija

Slovākija

Slovēnija

Īrija

UK - IR

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Apvienotā Karaliste

Beļģija/Luksemburga

FAB EC

C

C

D

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

100

100

≥ 80

≥ 80

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

Francija

Vācija

Nīderlande

[Šveice]

Polija

Baltic

C

C

D

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

100

100

≥ 80

≥ 80

≥ 80

90

90

100

Lietuva

Kipra

Blue Med

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

95

95

100

Grieķija

Itālija

Malta

Bulgārija

Danube

C

C

D

90

90

80

100

100

100

80

85

80

90

90

100

Rumānija

Dānija

DK - SE

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Zviedrija

Igaunija

NEFAB

C

C

D

95

95

85

100

100

100

90

90

85

100

100

100

Somija

Latvija

[Norvēģija]

Portugāle

SW

C

D

D

90

90

90

100

100

100

80

80

90

80

80

100

Spānija

Saīsinājumi

| “SC” | : | pārvaldības mērķis “drošības kultūra”, kas minēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 I pielikuma 2. iedaļas 1.1. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- | --- |
| “Cits MO” | : | pārvaldības mērķi, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 I pielikuma 2. iedaļas 1.1. punkta a) apakšpunktā, izņemot “drošības kultūra”. |
| “RI” | : | šķēršļi uz skrejceļa. |
| “SMI” | : | minimālās distances neievērošana. |
| “ATM-S” | : | ar ATM saistīti atgadījumi. |

“SC”

:

pārvaldības mērķis “drošības kultūra”, kas minēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 I pielikuma 2. iedaļas 1.1. punkta a) apakšpunktā.

“Cits MO”

:

pārvaldības mērķi, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 I pielikuma 2. iedaļas 1.1. punkta a) apakšpunktā, izņemot “drošības kultūra”.

“RI”

:

šķēršļi uz skrejceļa.

“SMI”

:

minimālās distances neievērošana.

“ATM-S”

:

ar ATM saistīti atgadījumi.

GALVENĀ DARBĪBAS JOMA “VIDE”

Faktiskās trajektorijas horizontālā maršruta lidojuma efektivitāte

| DALĪBVALSTS | FAB | VIDES FAB MĒRĶIS (%) |
| --- | --- | --- |
| | | 2019 |
| Austrija | FAB CE | 1,81 |
| Horvātija |
| Čehijas Republika |
| Ungārija |
| Slovākija |
| Slovēnija |
| Īrija | UK - IR | 2,99 |
| Apvienotā Karaliste |
| Beļģija/Luksemburga | FAB EC | 2,96 |
| Francija |
| Vācija |
| Nīderlande |
| [Šveice] |
| Polija | Baltic | 1,36 |
| Lietuva |
| Kipra | Blue Med | 2,45 |
| Grieķija |
| Itālija |
| Malta |
| Bulgārija | Danube | 1,37 |
| Rumānija |
| Dānija | DK - SE | 1,19 |
| Zviedrija |
| Igaunija | NEFAB | 1,22 |
| Somija |
| Latvija |
| [Norvēģija] |
| Portugāle | SW | 3,28 |
| Spānija |

DALĪBVALSTS

FAB

VIDES FAB MĒRĶIS (%)

2019

Austrija

FAB CE

1,81

Horvātija

Čehijas Republika

Ungārija

Slovākija

Slovēnija

Īrija

UK - IR

2,99

Apvienotā Karaliste

Beļģija/Luksemburga

FAB EC

2,96

Francija

Vācija

Nīderlande

[Šveice]

Polija

Baltic

1,36

Lietuva

Kipra

Blue Med

2,45

Grieķija

Itālija

Malta

Bulgārija

Danube

1,37

Rumānija

Dānija

DK - SE

1,19

Zviedrija

Igaunija

NEFAB

1,22

Somija

Latvija

[Norvēģija]

Portugāle

SW

3,28

Spānija

GALVENĀ DARBĪBAS JOMA “VEIKTSPĒJA”

Maršruta gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības (ATFM) kavēšanās (min/lidojums)

| DALĪBVALSTS | FAB | MARŠRUTA VEIKTSPĒJAS FAB MĒRĶIS |
| --- | --- | --- |
| 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Īrija | UK–IR | 0,25 | 0,26 | 0,26 | 0,26 | 0,26 |
| Apvienotā Karaliste |
| Polija | Baltic | 0,21 | 0,21 | 0,21 | 0,22 | 0,22 |
| Lietuva |
| Dānija | DK–SE | 0,10 | 0,10 | 0,10 | 0,09 | 0,09 |
| Zviedrija |
| Igaunija | NEFAB | 0,12 | 0,12 | 0,13 | 0,13 | 0,13 |
| Somija |
| Latvija |
| [Norvēģija] |

DALĪBVALSTS

FAB

MARŠRUTA VEIKTSPĒJAS FAB MĒRĶIS

2015

2016

2017

2018

2019

Īrija

UK–IR

0,25

0,26

0,26

0,26

0,26

Apvienotā Karaliste

Polija

Baltic

0,21

0,21

0,21

0,22

0,22

Lietuva

Dānija

DK–SE

0,10

0,10

0,10

0,09

0,09

Zviedrija

Igaunija

NEFAB

0,12

0,12

0,13

0,13

0,13

Somija

Latvija

[Norvēģija]

GALVENĀ DARBĪBAS JOMA “IZMAKSU EFEKTIVITĀTE”

Eksplikācija:

| Apzīmējums | Pozīcija | Vienības |
| --- | --- | --- |
| (A) | Kopējās maršruta aprēķinātās izmaksas | (nominālā izteiksmē un valsts valūtā) |
| (B) | Inflācija | (%) |
| (C) | Inflācijas indekss | (100 = 2009) |
| (D) | Kopējās maršruta aprēķinātās izmaksas | (faktiskajās 2009. gada cenās un valsts valūtā) |
| (E) | Kopējās maršruta pakalpojumu vienības | (TSU) |
| (F) | Maršruta aprēķinātās vienības izmaksas (DUC) | (faktiskajās 2009. gada cenās un valsts valūtā) |

Apzīmējums

Pozīcija

Vienības

(A)

Kopējās maršruta aprēķinātās izmaksas

(nominālā izteiksmē un valsts valūtā)

(B)

Inflācija

(%)

(C)

Inflācijas indekss

(100 = 2009)

(D)

Kopējās maršruta aprēķinātās izmaksas

(faktiskajās 2009. gada cenās un valsts valūtā)

(E)

Kopējās maršruta pakalpojumu vienības

(TSU)

(F)

Maršruta aprēķinātās vienības izmaksas (DUC)

(faktiskajās 2009. gada cenās un valsts valūtā)

BALTIC FAB

Tarifikācijas zona: Lietuva, valūta – EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 23 316 993 | 23 342 321 | 24 186 978 | 25 093 574 | 25 748 766 |
| (B) | 1,7 % | 2,2 % | 2,5 % | 2,2 % | 2,2 % |
| (C) | 112,9 | 115,4 | 118,4 | 121,0 | 123,7 |
| (D) | 20 652 919 | 20 223 855 | 20 434 886 | 20 737 566 | 20 814 037 |
| (E) | 490 928 | 508 601 | 524 877 | 541 672 | 559 548 |
| (F) | 42,07 | 39,76 | 38,93 | 38,28 | 37,20 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

23 316 993

23 342 321

24 186 978

25 093 574

25 748 766

(B)

1,7 %

2,2 %

2,5 %

2,2 %

2,2 %

(C)

112,9

115,4

118,4

121,0

123,7

(D)

20 652 919

20 223 855

20 434 886

20 737 566

20 814 037

(E)

490 928

508 601

524 877

541 672

559 548

(F)

42,07

39,76

38,93

38,28

37,20

Tarifikācijas zona: Polija, valūta – PLN

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 658 592 342 | 687 375 337 | 807 874 605 | 840 660 505 | 795 098 157 |
| (B) | 2,4 % | 2,5 % | 1,1 % | 1,9 % | 2,4 % |
| (C) | 115,9 | 118,7 | 111,3 | 113,4 | 116,1 |
| (D) | 568 474 758 | 578 848 069 | 725 678 008 | 741 339 221 | 685 060 982 |
| (E) | 4 362 840 | 4 544 000 | 4 299 929 | 4 419 000 | 4 560 000 |
| (F) | 130,30 | 127,39 | 168,77 | 167,76 | 150,23 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

658 592 342

687 375 337

807 874 605

840 660 505

795 098 157

(B)

2,4 %

2,5 %

1,1 %

1,9 %

2,4 %

(C)

115,9

118,7

111,3

113,4

116,1

(D)

568 474 758

578 848 069

725 678 008

741 339 221

685 060 982

(E)

4 362 840

4 544 000

4 299 929

4 419 000

4 560 000

(F)

130,30

127,39

168,77

167,76

150,23

BLUE MED FAB

Tarifikācijas zona: Kipra, valūta – EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 52 708 045 | 53 598 493 | 55 916 691 | 57 610 277 | 59 360 816 |
| (B) | 1,6 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,8 % | 2,0 % |
| (C) | 112,9 | 114,8 | 116,8 | 118,9 | 121,3 |
| (D) | 46 681 639 | 46 676 772 | 47 881 610 | 48 459 560 | 48 952 987 |
| (E) | 1 395 081 | 1 425 773 | 1 457 140 | 1 489 197 | 1 521 959 |
| (F) | 33,46 | 32,74 | 32,86 | 32,54 | 32,16 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

52 708 045

53 598 493

55 916 691

57 610 277

59 360 816

(B)

1,6 %

1,7 %

1,7 %

1,8 %

2,0 %

(C)

112,9

114,8

116,8

118,9

121,3

(D)

46 681 639

46 676 772

47 881 610

48 459 560

48 952 987

(E)

1 395 081

1 425 773

1 457 140

1 489 197

1 521 959

(F)

33,46

32,74

32,86

32,54

32,16

Tarifikācijas zona: Grieķija, valūta – EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 147 841 464 | 151 226 557 | 155 317 991 | 156 939 780 | 164 629 376 |
| (B) | 0,3 % | 1,1 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,6 % |
| (C) | 107,9 | 109,1 | 110,4 | 111,8 | 113,6 |
| (D) | 136 958 572 | 138 630 543 | 140 635 901 | 140 350 008 | 144 936 752 |
| (E) | 4 231 888 | 4 318 281 | 4 404 929 | 4 492 622 | 4 599 834 |
| (F) | 32,36 | 32,10 | 31,93 | 31,24 | 31,51 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

147 841 464

151 226 557

155 317 991

156 939 780

164 629 376

(B)

0,3 %

1,1 %

1,2 %

1,3 %

1,6 %

(C)

107,9

109,1

110,4

111,8

113,6

(D)

136 958 572

138 630 543

140 635 901

140 350 008

144 936 752

(E)

4 231 888

4 318 281

4 404 929

4 492 622

4 599 834

(F)

32,36

32,10

31,93

31,24

31,51

Tarifikācijas zona: Malta, valūta – EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 17 736 060 | 19 082 057 | 20 694 940 | 21 720 523 | 22 752 314 |
| (B) | 1,7 % | 1,8 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| (C) | 111,9 | 114,0 | 115,9 | 117,9 | 119,9 |
| (D) | 15 844 908 | 16 745 957 | 17 857 802 | 18 429 483 | 18 982 242 |
| (E) | 609 000 | 621 000 | 880 000 | 933 000 | 990 000 |
| (F) | 26,02 | 26,97 | 20,29 | 19,75 | 19,17 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

17 736 060

19 082 057

20 694 940

21 720 523

22 752 314

(B)

1,7 %

1,8 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

(C)

111,9

114,0

115,9

117,9

119,9

(D)

15 844 908

16 745 957

17 857 802

18 429 483

18 982 242

(E)

609 000

621 000

880 000

933 000

990 000

(F)

26,02

26,97

20,29

19,75

19,17

DANUBE FAB

Tarifikācijas zona: Bulgārija, valūta – BGN

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 166 771 377 | 172 805 739 | 219 350 068 | 228 283 095 | 232 773 544 |
| (B) | 0,9 % | 1,8 % | 1,1 % | 1,2 % | 1,4 % |
| (C) | 110,1 | 112,1 | 106,9 | 108,1 | 109,7 |
| (D) | 151 495 007 | 154 219 178 | 205 254 233 | 211 080 244 | 212 260 655 |
| (E) | 2 627 000 | 2 667 000 | 3 439 000 | 3 611 824 | 3 745 039 |
| (F) | 57,67 | 57,82 | 59,68 | 58,44 | 56,68 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

166 771 377

172 805 739

219 350 068

228 283 095

232 773 544

(B)

0,9 %

1,8 %

1,1 %

1,2 %

1,4 %

(C)

110,1

112,1

106,9

108,1

109,7

(D)

151 495 007

154 219 178

205 254 233

211 080 244

212 260 655

(E)

2 627 000

2 667 000

3 439 000

3 611 824

3 745 039

(F)

57,67

57,82

59,68

58,44

56,68

Tarifikācijas zona: Rumānija, valūta – RON

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 690 507 397 | 704 650 329 | 718 659 958 | 735 119 853 | 753 216 461 |
| (B) | 3,1 % | 3,0 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| (C) | 126,9 | 130,7 | 134,4 | 138,2 | 141,9 |
| (D) | 543 963 841 | 538 937 162 | 534 681 066 | 532 030 334 | 530 795 951 |
| (E) | 4 012 887 | 4 117 019 | 4 219 063 | 4 317 155 | 4 441 542 |
| (F) | 135,55 | 130,90 | 126,73 | 123,24 | 119,51 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

690 507 397

704 650 329

718 659 958

735 119 853

753 216 461

(B)

3,1 %

3,0 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

(C)

126,9

130,7

134,4

138,2

141,9

(D)

543 963 841

538 937 162

534 681 066

532 030 334

530 795 951

(E)

4 012 887

4 117 019

4 219 063

4 317 155

4 441 542

(F)

135,55

130,90

126,73

123,24

119,51

DĀNIJAS–ZVIEDRIJAS FAB

Tarifikācijas zona: Dānija, valūta – DKK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 726 872 134 | 724 495 393 | 735 983 926 | 749 032 040 | 750 157 741 |
| (B) | 1,8 % | 2,2 % | 2,2 % | 2,2 % | 2,2 % |
| (C) | 111,6 | 114,1 | 116,6 | 119,1 | 121,8 |
| (D) | 651 263 654 | 635 160 606 | 631 342 985 | 628 704 443 | 616 095 213 |
| (E) | 1 553 000 | 1 571 000 | 1 589 000 | 1 608 000 | 1 628 000 |
| (F) | 419,36 | 404,30 | 397,32 | 390,99 | 378,44 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

726 872 134

724 495 393

735 983 926

749 032 040

750 157 741

(B)

1,8 %

2,2 %

2,2 %

2,2 %

2,2 %

(C)

111,6

114,1

116,6

119,1

121,8

(D)

651 263 654

635 160 606

631 342 985

628 704 443

616 095 213

(E)

1 553 000

1 571 000

1 589 000

1 608 000

1 628 000

(F)

419,36

404,30

397,32

390,99

378,44

Tarifikācijas zona: Zviedrija, valūta – SEK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 1 951 544 485 | 1 974 263 091 | 1 970 314 688 | 1 964 628 986 | 1 958 887 595 |
| (B) | 1,6 % | 2,4 % | 2,1 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 106,1 | 108,6 | 110,9 | 113,1 | 115,4 |
| (D) | 1 840 204 091 | 1 817 994 673 | 1 777 040 937 | 1 737 169 570 | 1 698 130 296 |
| (E) | 3 257 000 | 3 303 000 | 3 341 000 | 3 383 000 | 3 425 000 |
| (F) | 565,00 | 550,41 | 531,89 | 513,50 | 495,80 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

1 951 544 485

1 974 263 091

1 970 314 688

1 964 628 986

1 958 887 595

(B)

1,6 %

2,4 %

2,1 %

2,0 %

2,0 %

(C)

106,1

108,6

110,9

113,1

115,4

(D)

1 840 204 091

1 817 994 673

1 777 040 937

1 737 169 570

1 698 130 296

(E)

3 257 000

3 303 000

3 341 000

3 383 000

3 425 000

(F)

565,00

550,41

531,89

513,50

495,80

FAB CE

Tarifikācijas zona: Horvātija, valūta – HRK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 670 066 531 | 687 516 987 | 691 440 691 | 687 394 177 | 674 346 800 |
| (B) | 0,2 % | 1,0 % | 1,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| (C) | 109,2 | 110,4 | 112,0 | 114,8 | 117,7 |
| (D) | 613 414 184 | 622 991 131 | 617 287 272 | 598 707 050 | 573 017 597 |
| (E) | 1 763 000 | 1 783 000 | 1 808 000 | 1 863 185 | 1 926 787 |
| (F) | 347,94 | 349,41 | 341,42 | 321,34 | 297,40 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

670 066 531

687 516 987

691 440 691

687 394 177

674 346 800

(B)

0,2 %

1,0 %

1,5 %

2,5 %

2,5 %

(C)

109,2

110,4

112,0

114,8

117,7

(D)

613 414 184

622 991 131

617 287 272

598 707 050

573 017 597

(E)

1 763 000

1 783 000

1 808 000

1 863 185

1 926 787

(F)

347,94

349,41

341,42

321,34

297,40

Tarifikācijas zona: Čehijas Republika, valūta – CZK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 3 022 287 900 | 3 087 882 700 | 3 126 037 100 | 3 149 817 800 | 3 102 014 900 |
| (B) | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 111,5 | 113,7 | 116,0 | 118,3 | 120,7 |
| (D) | 2 710 775 667 | 2 715 303 433 | 2 694 955 079 | 2 662 212 166 | 2 570 401 338 |
| (E) | 2 548 000 | 2 637 000 | 2 717 000 | 2 795 000 | 2 881 000 |
| (F) | 1 063,88 | 1 029,69 | 991,89 | 952,49 | 892,19 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

3 022 287 900

3 087 882 700

3 126 037 100

3 149 817 800

3 102 014 900

(B)

1,9 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

(C)

111,5

113,7

116,0

118,3

120,7

(D)

2 710 775 667

2 715 303 433

2 694 955 079

2 662 212 166

2 570 401 338

(E)

2 548 000

2 637 000

2 717 000

2 795 000

2 881 000

(F)

1 063,88

1 029,69

991,89

952,49

892,19

Tarifikācijas zona: Ungārija, valūta – HUF

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 28 133 097 383 | 29 114 984 951 | 29 632 945 277 | 30 406 204 408 | 31 345 254 629 |
| (B) | 1,8 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % |
| (C) | 119,3 | 122,8 | 126,5 | 130,3 | 134,2 |
| (D) | 23 587 547 923 | 23 699 795 100 | 23 418 852 735 | 23 330 056 076 | 23 350 067 982 |
| (E) | 2 457 201 | 2 364 165 | 2 413 812 | 2 453 639 | 2 512 526 |
| (F) | 9 599,36 | 10 024,60 | 9 702,02 | 9 508,35 | 9 293,46 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

28 133 097 383

29 114 984 951

29 632 945 277

30 406 204 408

31 345 254 629

(B)

1,8 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

(C)

119,3

122,8

126,5

130,3

134,2

(D)

23 587 547 923

23 699 795 100

23 418 852 735

23 330 056 076

23 350 067 982

(E)

2 457 201

2 364 165

2 413 812

2 453 639

2 512 526

(F)

9 599,36

10 024,60

9 702,02

9 508,35

9 293,46

Tarifikācijas zona: Slovēnija, valūta – EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 32 094 283 | 33 168 798 | 33 870 218 | 34 392 801 | 35 029 005 |
| (B) | 1,6 % | 2,1 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 111,9 | 114,3 | 116,5 | 118,8 | 121,2 |
| (D) | 28 675 840 | 29 018 678 | 29 079 819 | 28 949 500 | 28 906 876 |
| (E) | 481 500 | 499 637 | 514 217 | 529 770 | 546 470 |
| (F) | 59,56 | 58,08 | 56,55 | 54,65 | 52,90 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

32 094 283

33 168 798

33 870 218

34 392 801

35 029 005

(B)

1,6 %

2,1 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

(C)

111,9

114,3

116,5

118,8

121,2

(D)

28 675 840

29 018 678

29 079 819

28 949 500

28 906 876

(E)

481 500

499 637

514 217

529 770

546 470

(F)

59,56

58,08

56,55

54,65

52,90

NEFAB

Tarifikācijas zona: Igaunija, valūta – EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 23 098 175 | 24 757 151 | 25 985 553 | 27 073 003 | 28 182 980 |
| (B) | 3,0 % | 3,1 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % |
| (C) | 123,3 | 127,1 | 130,9 | 134,8 | 138,9 |
| (D) | 18 739 585 | 19 481 586 | 19 852 645 | 20 081 013 | 20 295 459 |
| (E) | 774 641 | 801 575 | 827 117 | 855 350 | 885 643 |
| (F) | 24,19 | 24,30 | 24,00 | 23,48 | 22,92 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

23 098 175

24 757 151

25 985 553

27 073 003

28 182 980

(B)

3,0 %

3,1 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

(C)

123,3

127,1

130,9

134,8

138,9

(D)

18 739 585

19 481 586

19 852 645

20 081 013

20 295 459

(E)

774 641

801 575

827 117

855 350

885 643

(F)

24,19

24,30

24,00

23,48

22,92

Tarifikācijas zona: Somija, valūta – EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 45 050 000 | 45 596 000 | 46 064 000 | 46 321 000 | 46 468 000 |
| (B) | 1,5 % | 1,7 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 114,4 | 116,4 | 118,6 | 121,0 | 123,4 |
| (D) | 39 368 663 | 39 179 750 | 38 843 860 | 38 294 684 | 37 662 953 |
| (E) | 792 600 | 812 000 | 827 000 | 843 000 | 861 000 |
| (F) | 49,67 | 48,25 | 46,97 | 45,43 | 43,74 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

45 050 000

45 596 000

46 064 000

46 321 000

46 468 000

(B)

1,5 %

1,7 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

(C)

114,4

116,4

118,6

121,0

123,4

(D)

39 368 663

39 179 750

38 843 860

38 294 684

37 662 953

(E)

792 600

812 000

827 000

843 000

861 000

(F)

49,67

48,25

46,97

45,43

43,74

Tarifikācijas zona: Latvija, valūta – EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 22 680 662 | 23 118 000 | 23 902 000 | 24 692 818 | 25 534 000 |
| (B) | 2,5 % | 2,3 % | 2,3 % | 2,3 % | 2,3 % |
| (C) | 109,7 | 112,2 | 114,8 | 117,4 | 120,1 |
| (D) | 20 683 885 | 20 603 685 | 20 823 477 | 21 028 777 | 21 256 247 |
| (E) | 802 000 | 824 000 | 844 000 | 867 000 | 890 000 |
| (F) | 25,79 | 25,00 | 24,67 | 24,25 | 23,88 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

22 680 662

23 118 000

23 902 000

24 692 818

25 534 000

(B)

2,5 %

2,3 %

2,3 %

2,3 %

2,3 %

(C)

109,7

112,2

114,8

117,4

120,1

(D)

20 683 885

20 603 685

20 823 477

21 028 777

21 256 247

(E)

802 000

824 000

844 000

867 000

890 000

(F)

25,79

25,00

24,67

24,25

23,88

SW FAB

Tarifikācijas zona: Portugāle, valūta – EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 111 331 252 | 117 112 878 | 121 117 127 | 124 427 807 | 127 871 286 |
| (B) | 1,2 % | 1,5 % | 1,5 % | 1,5 % | 1,5 % |
| (C) | 110,5 | 112,2 | 113,8 | 115,5 | 117,3 |
| (D) | 100 758 704 | 104 424 905 | 106 399 345 | 107 692 336 | 109 037 112 |
| (E) | 3 095 250 | 3 104 536 | 3 122 232 | 3 147 209 | 3 171 128 |
| (F) | 32,55 | 33,64 | 34,08 | 34,22 | 34,38 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

111 331 252

117 112 878

121 117 127

124 427 807

127 871 286

(B)

1,2 %

1,5 %

1,5 %

1,5 %

1,5 %

(C)

110,5

112,2

113,8

115,5

117,3

(D)

100 758 704

104 424 905

106 399 345

107 692 336

109 037 112

(E)

3 095 250

3 104 536

3 122 232

3 147 209

3 171 128

(F)

32,55

33,64

34,08

34,22

34,38

SPĀNIJA

Tarifikācijas zona: Spānija (kontinentālā daļa), valūta – EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 620 443 569 | 622 072 583 | 622 240 962 | 625 580 952 | 627 777 294 |
| (B) | 0,8 % | 0,9 % | 1,0 % | 1,0 % | 1,1 % |
| (C) | 110,6 | 111,6 | 112,7 | 113,9 | 115,1 |
| (D) | 561 172 369 | 557 638 172 | 552 025 959 | 549 379 889 | 545 563 910 |
| (E) | 8 880 000 | 8 936 000 | 9 018 000 | 9 128 000 | 9 238 000 |
| (F) | 63,20 | 62,40 | 61,21 | 60,19 | 59,06 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

620 443 569

622 072 583

622 240 962

625 580 952

627 777 294

(B)

0,8 %

0,9 %

1,0 %

1,0 %

1,1 %

(C)

110,6

111,6

112,7

113,9

115,1

(D)

561 172 369

557 638 172

552 025 959

549 379 889

545 563 910

(E)

8 880 000

8 936 000

9 018 000

9 128 000

9 238 000

(F)

63,20

62,40

61,21

60,19

59,06

Tarifikācijas zona: Spānija (Kanāriju salas), valūta – EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 98 528 223 | 98 750 683 | 99 003 882 | 98 495 359 | 98 326 935 |
| (B) | 0,8 % | 0,9 % | 1,0 % | 1,0 % | 1,1 % |
| (C) | 110,6 | 111,6 | 112,7 | 113,9 | 115,1 |
| (D) | 89 115 786 | 88 522 066 | 87 832 072 | 86 497 790 | 85 450 091 |
| (E) | 1 531 000 | 1 528 000 | 1 531 000 | 1 537 000 | 1 543 000 |
| (F) | 58,21 | 57,93 | 57,37 | 56,28 | 55,38 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

98 528 223

98 750 683

99 003 882

98 495 359

98 326 935

(B)

0,8 %

0,9 %

1,0 %

1,0 %

1,1 %

(C)

110,6

111,6

112,7

113,9

115,1

(D)

89 115 786

88 522 066

87 832 072

86 497 790

85 450 091

(E)

1 531 000

1 528 000

1 531 000

1 537 000

1 543 000

(F)

58,21

57,93

57,37

56,28

55,38

UK–IR FAB

Tarifikācijas zona: Īrija, valūta – EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 118 046 200 | 121 386 700 | 125 595 100 | 129 364 400 | 130 778 800 |
| (B) | 1,1 % | 1,2 % | 1,4 % | 1,7 % | 1,7 % |
| (C) | 103,7 | 105,0 | 106,4 | 108,2 | 110,1 |
| (D) | 113 811 728 | 115 644 664 | 118 001 964 | 119 511 684 | 118 798 780 |
| (E) | 4 000 000 | 4 049 624 | 4 113 288 | 4 184 878 | 4 262 135 |
| (F) | 28,45 | 28,56 | 28,69 | 28,56 | 27,87 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

118 046 200

121 386 700

125 595 100

129 364 400

130 778 800

(B)

1,1 %

1,2 %

1,4 %

1,7 %

1,7 %

(C)

103,7

105,0

106,4

108,2

110,1

(D)

113 811 728

115 644 664

118 001 964

119 511 684

118 798 780

(E)

4 000 000

4 049 624

4 113 288

4 184 878

4 262 135

(F)

28,45

28,56

28,69

28,56

27,87

Tarifikācijas zona: Apvienotā Karaliste, valūta – GBP

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 686 348 218 | 687 119 724 | 690 004 230 | 682 569 359 | 673 089 111 |
| (B) | 1,9 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 118,2 | 120,5 | 122,9 | 125,3 | 127,8 |
| (D) | 580 582 809 | 570 397 867 | 561 561 156 | 544 617 914 | 526 523 219 |
| (E) | 10 244 000 | 10 435 000 | 10 583 000 | 10 758 000 | 10 940 000 |
| (F) | 56,68 | 54,66 | 53,06 | 50,62 | 48,13 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

686 348 218

687 119 724

690 004 230

682 569 359

673 089 111

(B)

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

(C)

118,2

120,5

122,9

125,3

127,8

(D)

580 582 809

570 397 867

561 561 156

544 617 914

526 523 219

(E)

10 244 000

10 435 000

10 583 000

10 758 000

10 940 000

(F)

56,68

54,66

53,06

50,62

48,13

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/80

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2377

(2017. gada 15. decembris)

par katras dalībvalsts 2015. gada siltumnīcefekta gāzu emisijām, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8476)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu (1) un jo īpaši tās 19. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK (2) paredz ikgadējos iedalītos emisijas apjomus katrai dalībvalstij katram gadam laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam un mehānismu, kā katru gadu novērtēt šo ierobežojumu ievērošanu. Dalībvalstu ikgadējie iedalītie emisijas apjomi, kas izteikti tonnās CO2 ekvivalenta, ir noteikti Komisijas Lēmumā 2013/162/ES (3). Katras dalībvalsts koriģētais ikgadējais iedalītais emisijas apjoms ir noteikts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/634/ES (4). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK (2) paredz ikgadējos iedalītos emisijas apjomus katrai dalībvalstij katram gadam laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam un mehānismu, kā katru gadu novērtēt šo ierobežojumu ievērošanu. Dalībvalstu ikgadējie iedalītie emisijas apjomi, kas izteikti tonnās CO2 ekvivalenta, ir noteikti Komisijas Lēmumā 2013/162/ES (3). Katras dalībvalsts koriģētais ikgadējais iedalītais emisijas apjoms ir noteikts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/634/ES (4).

| (2) | Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. pants paredz dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju pārskatu izskatīšanas procedūru, lai novērtētu Lēmuma Nr. 406/2009/EK izpildi. Tāpēc tika veikta Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. panta 2. punktā minētā ikgadējā izskatīšana, pamatojoties uz 2015. gada emisiju datiem, kas Komisijai tika paziņoti 2017. gada martā saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 749/2014 (5) III nodaļā un XVI pielikumā noteiktajām procedūrām. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. pants paredz dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju pārskatu izskatīšanas procedūru, lai novērtētu Lēmuma Nr. 406/2009/EK izpildi. Tāpēc tika veikta Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. panta 2. punktā minētā ikgadējā izskatīšana, pamatojoties uz 2015. gada emisiju datiem, kas Komisijai tika paziņoti 2017. gada martā saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 749/2014 (5) III nodaļā un XVI pielikumā noteiktajām procedūrām.

| (3) | Lēmuma Nr. 406/2009/EK aptverto katras dalībvalsts 2015. gada SEG emisiju kopapjomā būtu jāieskaita ikgadējās izskatīšanas laikā aprēķinātās tehniskās korekcijas un pārskatītās aplēses, kā izklāstīts galīgajos izskatīšanas ziņojumos, kuri sagatavoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 749/2014 35. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma Nr. 406/2009/EK aptverto katras dalībvalsts 2015. gada SEG emisiju kopapjomā būtu jāieskaita ikgadējās izskatīšanas laikā aprēķinātās tehniskās korekcijas un pārskatītās aplēses, kā izklāstīts galīgajos izskatīšanas ziņojumos, kuri sagatavoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 749/2014 35. panta 2. punktu.

| (4) | Šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, lai nodrošinātu saskanību ar Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. panta 7. punkta noteikumiem, kas paredz, ka ar šā lēmuma publicēšanas dienu aizsākas četru mēnešu periods, kura laikā dalībvalstīm ir atļauts izmantot Lēmumā Nr. 406/2009/EK paredzētos elastības mehānismus, |
| --- | --- |

(4)

Šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, lai nodrošinātu saskanību ar Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. panta 7. punkta noteikumiem, kas paredz, ka ar šā lēmuma publicēšanas dienu aizsākas četru mēnešu periods, kura laikā dalībvalstīm ir atļauts izmantot Lēmumā Nr. 406/2009/EK paredzētos elastības mehānismus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma Nr. 406/2009/EK aptverto katras dalībvalsts 2015. gada siltumnīcefekta gāzu emisiju kopsumma, kas izriet no koriģētajiem pārskata datiem, kuri iegūti ikgadējā izskatīšanā, kas minēta Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. panta 2. punktā, ir dota šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2017. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 165, 18.6.2013., 13. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Lēmums Nr. 406/2009/EK par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam (OV L 140, 5.6.2009., 136. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2013. gada 26. marta Lēmums 2013/162/ES par dalībvalstu ikgadējo emisiju sadales apjomu noteikšanu laikposmam no 2013. līdz 2020. gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 406/2009/EK (OV L 90, 28.3.2013., 106. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2013. gada 31. oktobra Īstenošanas lēmums 2013/634/ES par dalībvalstu ikgadējo emisiju sadales apjomu korekcijām laikposmam no 2013. līdz 2020. gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 406/2009/EK (OV L 292, 1.11.2013., 19. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2014. gada 30. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 749/2014 par tās informācijas struktūru, formātu, iesniegšanas procedūrām un izskatīšanu, kuru dalībvalstis ziņo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 203, 11.7.2014., 23. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

| Dalībvalsts | Lēmuma Nr. 406/2009/EK aptvertās siltumnīcefekta gāzu emisijas 2015. gadā
  (tonnās CO2 ekvivalenta) |
| --- | --- |
| Beļģija | 72 719 520 |
| Bulgārija | 25 354 866 |
| Čehijas Republika | 61 282 020 |
| Dānija | 32 520 220 |
| Vācija | 444 080 615 |
| Igaunija | 6 144 411 |
| Īrija | 43 037 173 |
| Grieķija | 45 449 373 |
| Spānija | 196 153 196 |
| Francija | 353 009 851 |
| Horvātija | 15 565 304 |
| Itālija | 273 282 682 |
| Kipra | 4 060 621 |
| Latvija | 9 005 121 |
| Lietuva | 13 250 961 |
| Luksemburga | 8 607 481 |
| Ungārija | 41 437 586 |
| Malta | 1 300 741 |
| Nīderlande | 101 119 720 |
| Austrija | 49 295 422 |
| Polija | 186 772 424 |
| Portugāle | 40 614 056 |
| Rumānija | 74 555 379 |
| Slovēnija | 10 719 610 |
| Slovākija | 20 084 623 |
| Somija | 29 886 479 |
| Zviedrija | 33 897 178 |
| Apvienotā Karaliste | 326 027 912 |

Dalībvalsts

Lēmuma Nr. 406/2009/EK aptvertās siltumnīcefekta gāzu emisijas 2015. gadā

(tonnās CO2 ekvivalenta)

Beļģija

72 719 520

Bulgārija

25 354 866

Čehijas Republika

61 282 020

Dānija

32 520 220

Vācija

444 080 615

Igaunija

6 144 411

Īrija

43 037 173

Grieķija

45 449 373

Spānija

196 153 196

Francija

353 009 851

Horvātija

15 565 304

Itālija

273 282 682

Kipra

4 060 621

Latvija

9 005 121

Lietuva

13 250 961

Luksemburga

8 607 481

Ungārija

41 437 586

Malta

1 300 741

Nīderlande

101 119 720

Austrija

49 295 422

Polija

186 772 424

Portugāle

40 614 056

Rumānija

74 555 379

Slovēnija

10 719 610

Slovākija

20 084 623

Somija

29 886 479

Zviedrija

33 897 178

Apvienotā Karaliste

326 027 912

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/83

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2378

(2017. gada 15. decembris)

par 2017. gada tarifikācijas zonu vienības likmju atbilstību Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 17. pantam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8501)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, nīderlandiešu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula) (1) un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 391/2013, ar ko nosaka kopīgu tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem (2), un jo īpaši tās 17. panta 1. punkta d) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 391/2013 ir noteikta kopīga tarifikācijas sistēma aeronavigācijas pakalpojumiem. Kopīgā tarifikācijas sistēma ir būtisks elements, lai tiktu sasniegti darbības uzlabošanas sistēmas mērķi, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (3) 11. pantā un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 390/2013 (4). |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 391/2013 ir noteikta kopīga tarifikācijas sistēma aeronavigācijas pakalpojumiem. Kopīgā tarifikācijas sistēma ir būtisks elements, lai tiktu sasniegti darbības uzlabošanas sistēmas mērķi, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (3) 11. pantā un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 390/2013 (4).

| (2) | Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/132/ES (5) izvirza Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus, tostarp izmaksu efektivitātes mērķi maršruta aeronavigācijas pakalpojumiem, ko izsaka noteiktās vienības cenās par šo pakalpojumu sniegšanu, attiecībā uz otro pārskata periodu, kas aptver 2015.–2019. gadu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/132/ES (5) izvirza Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus, tostarp izmaksu efektivitātes mērķi maršruta aeronavigācijas pakalpojumiem, ko izsaka noteiktās vienības cenās par šo pakalpojumu sniegšanu, attiecībā uz otro pārskata periodu, kas aptver 2015.–2019. gadu.

| (3) | Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 17. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu Komisija izvērtē 2017. gada tarifikācijas zonu vienības likmes, ko dalībvalstis tai iesniegušas līdz 2016. gada 1. jūnijam atbilstoši minētās regulas 9. panta 1. un 2. punktā noteiktajām prasībām. Izvērtējumā pārbauda minēto vienības likmju atbilstību Īstenošanas regulām (ES) Nr. 390/2013 un (ES) Nr. 391/2013. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 17. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu Komisija izvērtē 2017. gada tarifikācijas zonu vienības likmes, ko dalībvalstis tai iesniegušas līdz 2016. gada 1. jūnijam atbilstoši minētās regulas 9. panta 1. un 2. punktā noteiktajām prasībām. Izvērtējumā pārbauda minēto vienības likmju atbilstību Īstenošanas regulām (ES) Nr. 390/2013 un (ES) Nr. 391/2013.

| (4) | Komisija ir veikusi vienības likmju izvērtēšanu ar Eirokontroles Darbības novērtēšanas vienības atbalstu, izmantojot dalībvalstu līdz 2016. gada 1. novembrim iesniegtos datus un papildu informāciju. Komisijas izvērtējumā ņēma vērā arī paskaidrojumus un labojumus, kas izdarīti pirms apspriedes par 2017. gada maršruta pakalpojumu vienības likmēm, kura notika 2016. gada 23. novembrī, piemērojot Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 9. panta 1. punktu, kā arī dalībvalstu veiktās vienības likmes korekcijas pēc turpmākas saziņas ar Komisiju. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ir veikusi vienības likmju izvērtēšanu ar Eirokontroles Darbības novērtēšanas vienības atbalstu, izmantojot dalībvalstu līdz 2016. gada 1. novembrim iesniegtos datus un papildu informāciju. Komisijas izvērtējumā ņēma vērā arī paskaidrojumus un labojumus, kas izdarīti pirms apspriedes par 2017. gada maršruta pakalpojumu vienības likmēm, kura notika 2016. gada 23. novembrī, piemērojot Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 9. panta 1. punktu, kā arī dalībvalstu veiktās vienības likmes korekcijas pēc turpmākas saziņas ar Komisiju.

| (5) | Pamatojoties uz minēto izvērtējumu, Komisija saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 17. panta 1. punkta d) apakšpunktu ir konstatējusi, ka 2017. gada maršruta tarifikācijas zonu vienības likmes, ko iesniegušas Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Horvātija, Igaunija, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija, ir saskaņā ar Īstenošanas regulām (ES) Nr. 390/2013 un (ES) Nr. 391/2013. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz minēto izvērtējumu, Komisija saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 17. panta 1. punkta d) apakšpunktu ir konstatējusi, ka 2017. gada maršruta tarifikācijas zonu vienības likmes, ko iesniegušas Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Horvātija, Igaunija, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija, ir saskaņā ar Īstenošanas regulām (ES) Nr. 390/2013 un (ES) Nr. 391/2013.

| (6) | Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 17. panta 1. punkta d) apakšpunktu attiecīgās dalībvalstis būtu jāinformē par šo konstatējumu. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 17. panta 1. punkta d) apakšpunktu attiecīgās dalībvalstis būtu jāinformē par šo konstatējumu.

| (7) | Konstatējums un paziņojums par to, ka tarifikācijas zonu vienības likmes atbilst Īstenošanas regulām (ES) Nr. 390/2013 un (ES) Nr. 391/2013, neskar Regulas (EK) Nr. 550/2004 16. pantu, |
| --- | --- |

(7)

Konstatējums un paziņojums par to, ka tarifikācijas zonu vienības likmes atbilst Īstenošanas regulām (ES) Nr. 390/2013 un (ES) Nr. 391/2013, neskar Regulas (EK) Nr. 550/2004 16. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma pielikumā noteiktās 2017. gada maršruta tarifikācijas zonu vienības likmes ir saskaņā ar Īstenošanas regulām (ES) Nr. 390/2013 un (ES) Nr. 391/2013.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei, Čehijas Republikai, Dānijas Karalistei, Vācijas Federatīvajai Republikai, Igaunijas Republikai, Īrijai, Spānijas Karalistei, Francijas Republikai, Horvātijas Republikai, Itālijas Republikai, Kipras Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Luksemburgas Lielhercogistei, Ungārijai, Nīderlandes Karalistei, Austrijas Republikai, Portugāles Republikai, Rumānijai, Slovēnijas Republikai, Slovākijas Republikai, Somijas Republikai, Zviedrijas Karalistei un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2017. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Violeta BULC

---

(1)  
  OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp.

1

(2)  
  OV L 128, 9.5.2013., 31. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (Pamatregula) (OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 390/2013, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu (OV L 128, 9.5.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2014. gada 11. marta Īstenošanas lēmums 2014/132/ES noteikt gaisa satiksmes pārvaldības tīkla Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus un brīdinājuma robežvērtības otrajam pārskata periodam no 2015. līdz 2019. gadam (OV L 71, 12.3.2014., 20. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

| | Tarifikācijas zona | 2017. gada maršruta vienības likme valsts valūtā (*1) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Austrija | 72,71 |
| 2 | Beļģija–Luksemburga | 67,46 |
| 3 | Horvātija | 346,74 |
| 4 | Kipra | 34,32 |
| 5 | Čehija | 1 134,76 |
| 6 | Dānija | 450,23 |
| 7 | Igaunija | 28,46 |
| 8 | Somija | 56,23 |
| 9 | Francija | 67,00 |
| 10 | Vācija | 69,36 |
| 11 | Ungārija | 10 898,29 |
| 12 | Īrija | 29,54 |
| 13 | Itālija | 80,00 |
| 14 | Latvija | 27,46 |
| 15 | Lietuva | 44,42 |
| 16 | Nīderlande | 66,26 |
| 17 | Portugāle | 40,12 |
| 18 | Rumānija | 149,21 |
| 19 | Slovākija | 52,54 |
| 20 | Slovēnija | 64,60 |
| 21 | Spānijas Kanāriju salas | 58,36 |
| 22 | Spānijas kontinentālā daļa | 71,69 |
| 23 | Zviedrija | 580,71 |
| 24 | Apvienotā Karaliste | 64,54 |

Tarifikācijas zona

2017. gada maršruta vienības likme valsts valūtā (*1)

1

Austrija

72,71

2

Beļģija–Luksemburga

67,46

3

Horvātija

346,74

4

Kipra

34,32

5

Čehija

1 134,76

6

Dānija

450,23

7

Igaunija

28,46

8

Somija

56,23

9

Francija

67,00

10

Vācija

69,36

11

Ungārija

10 898,29

12

Īrija

29,54

13

Itālija

80,00

14

Latvija

27,46

15

Lietuva

44,42

16

Nīderlande

66,26

17

Portugāle

40,12

18

Rumānija

149,21

19

Slovākija

52,54

20

Slovēnija

64,60

21

Spānijas Kanāriju salas

58,36

22

Spānijas kontinentālā daļa

71,69

23

Zviedrija

580,71

24

Apvienotā Karaliste

64,54

---

(*1)  Šajās vienības likmēs nav ietverta administratīvās vienības likme, kas minēta Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 18. panta 1. punktā un ko piemēro valstīm, kuras pievienojušās Eirokontroles daudzpusējam nolīgumam par maksājumiem maršrutā.

---

| 19.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/86

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2379

(2017. gada 18. decembris)

par tāda Kanādas ziņojuma atzīšanu, kurā iekļautas tipiskās siltumnīcefekta gāzu emisijas no lauksaimniecības izejvielu audzēšanas, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/28/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8801)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (1), un jo īpaši tās 19. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | 2016. gada 14. martā Kanāda iesniedza ziņojumu, kurā norādītas aprēķinātās siltumnīcefekta gāzu emisijas no eļļas rapšu audzēšanas Kanādas reģionos, kas ir līdzīgi NUTS 2. līmeņa reģioniem Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

2016. gada 14. martā Kanāda iesniedza ziņojumu, kurā norādītas aprēķinātās siltumnīcefekta gāzu emisijas no eļļas rapšu audzēšanas Kanādas reģionos, kas ir līdzīgi NUTS 2. līmeņa reģioniem Eiropas Savienībā.

| (2) | Pēc Kanādas iesniegtā ziņojuma izskatīšanas Komisija uzskata, ka tas atbilst Direktīvā 2009/28/EK noteiktajiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem trešai valstij ir atļauts lietot tipiskās vērtības attiecībā uz ģeogrāfiskajiem apvidiem (Kanādas reģioniem), kuri ir mazāki par standartvērtību aprēķinam izmantotajiem apvidiem: šā ziņojuma dati attiecas uz emisijām, ko rada lauksaimniecības izejvielu (eļļas rapšu) audzēšana; tipiskās siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada eļļas rapšu audzēšana, varētu būt zemākas par vai vienādas ar emisijām, kas tika izmantotas attiecīgo standartvērtību aprēķināšanai; par šīm tipiskajām siltumnīcefekta gāzu emisijām ir paziņots Komisijai. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Kanādas iesniegtā ziņojuma izskatīšanas Komisija uzskata, ka tas atbilst Direktīvā 2009/28/EK noteiktajiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem trešai valstij ir atļauts lietot tipiskās vērtības attiecībā uz ģeogrāfiskajiem apvidiem (Kanādas reģioniem), kuri ir mazāki par standartvērtību aprēķinam izmantotajiem apvidiem: šā ziņojuma dati attiecas uz emisijām, ko rada lauksaimniecības izejvielu (eļļas rapšu) audzēšana; tipiskās siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada eļļas rapšu audzēšana, varētu būt zemākas par vai vienādas ar emisijām, kas tika izmantotas attiecīgo standartvērtību aprēķināšanai; par šīm tipiskajām siltumnīcefekta gāzu emisijām ir paziņots Komisijai.

| (3) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Komisija uzskata, ka ziņojumā, ko Kanāda 2016. gada 14. martā iesniegusi atzīšanai, ir iekļauti pareizi dati, kas Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2. punkta izpildes vajadzībām ļauj mērīt siltumnīcefekta gāzu emisijas, kuras saistītas ar eļļas rapšu audzēšanu Kanādas reģionos, kas atbilst NUTS 2. līmeņa reģioniem. Ziņojumā iekļauto datu kopsavilkums ir sniegts pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir spēkā piecus gadus. Ja ziņojuma, kas 2016. gada 14. martā iesniegts Komisijai atzīšanai, saturs vai apstākļi mainās tā, ka tas var ietekmēt 1. pantā izdarītās atzīšanas priekšnosacījumus, par šādām izmaiņām nekavējoties paziņo Komisijai. Komisija paziņotās izmaiņas izvērtē, lai noteiktu, vai ziņojumā sniegtie dati joprojām ir pareizi.

3. pants

Komisija var šo lēmumu atcelt, ja ir skaidri pierādījumi, ka ziņojumā sniegtie dati vairs nav pareizi tādu siltumnīcefekta gāzu emisiju mērīšanas vajadzībām, kas saistītas ar eļļas rapšu audzēšanu Kanādā.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

1

---

PIELIKUMS

SEG emisijas, kas rodas no eļļas rapšu audzēšanas Kanādas reģionos

| Emisijas atsevišķi
  (kg CO2 ekv./tonna sausnas) | Emisijas kopā |
| --- | --- |
| Reģions | Sēja | Mēslojuma ražosana | Lauka N2O emisijas | Pesticīdu ražošana | Darbības laukā | (kg CO2 ekv./tonna sausnas) | Kg CO2 ekv./MJ taukskābju metilestera |
| RU 23 | 2,4 | 262,5 | 523,5 | 4,2 | 73,1 | 865,7 | 33 |
| RU 24 | 2,2 | 266,5 | 510,6 | 3,7 | 64,9 | 847,9 | 33 |
| RU 28 | 2,5 | 212,8 | 499,5 | 3,8 | 71,4 | 790,0 | 30 |
| RU 29 | 2,5 | 203,1 | 319,4 | 3,6 | 63,4 | 592,0 | 23 |
| RU 30 | 2,2 | 190,2 | 206,5 | 2,8 | 55,1 | 456,8 | 18 |
| RU 34 | 2,2 | 170,4 | 421,2 | 3,3 | 57,7 | 654,8 | 25 |
| RU 35 | 1,9 | 154,2 | 338,4 | 2,6 | 54,9 | 552,0 | 21 |
| RU 37 | 2,1 | 166,6 | 198,2 | 2,8 | 58,3 | 428,0 | 16 |

Emisijas atsevišķi

(kg CO2 ekv./tonna sausnas)

Emisijas kopā

Reģions

Sēja

Mēslojuma ražosana

Lauka N2O emisijas

Pesticīdu ražošana

Darbības laukā

(kg CO2 ekv./tonna sausnas)

Kg CO2 ekv./MJ taukskābju metilestera

RU 23

2,4

262,5

523,5

4,2

73,1

865,7

33

RU 24

2,2

266,5

510,6

3,7

64,9

847,9

33

RU 28

2,5

212,8

499,5

3,8

71,4

790,0

30

RU 29

2,5

203,1

319,4

3,6

63,4

592,0

23

RU 30

2,2

190,2

206,5

2,8

55,1

456,8

18

RU 34

2,2

170,4

421,2

3,3

57,7

654,8

25

RU 35

1,9

154,2

338,4

2,6

54,9

552,0

21

RU 37

2,1

166,6

198,2

2,8

58,3

428,0

16

Piezīme. RU ir mazākā telpas vienība, kuru izmantojot ir iespējams saskaņot dažādu avotu (piemēram, AAFC (Agriculture and AgriFood – Canada), Kanādas valdība un Kanādas Meža dienests) datus par darbību. RU ir AAFC ziņošanas zonu sīkāks iedalījums pa provinču robežām. Tādējādi viena RU atrodas vienā provincē. RU atbilst NUTS 2. līmeņa reģiona administratīvajām un iedzīvotāju skaita prasībām.

---