# Eiropas Savienības L 70/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 70 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 9. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 70

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 9. marts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 398/2006 (2006. gada 8. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 399/2006 (2006. gada 7. marts), ar ko izveido vienības vērtības konkrētu ātrbojīgu preču muitas vērtības noteikšanai | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 400/2006 (2006. gada 8. marts) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 9 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 401/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes mikotoksīnu līmeņu oficiālai kontrolei pārtikas produktos (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 402/2006 (2006. gada 8. marts), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas muitas kodeksa izveidi (
  1
  ) | 35 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 403/2006 (2006. gada 8. marts), ar kuru nosaka eksporta kompensācijas par liellopu un teļa gaļu | 40 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 404/2006 (2006. gada 8. marts), ar ko nosaka eksporta kompensācijas cūkgaļai | 44 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 405/2006 (2006. gada 8. marts), ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 | 46 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 406/2006 (2006. gada 8. marts), ar ko nosaka eksporta kompensācijas mājputnu gaļai | 48 |
| | * | Komisijas Direktīva 2006/29/EK (2006. gada 8. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK attiecībā uz noteiktu iestāžu izslēgšanu vai iekļaušanu piemērošanas jomā | 50 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 398/2006 (2006. gada 8. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 399/2006 (2006. gada 7. marts), ar ko izveido vienības vērtības konkrētu ātrbojīgu preču muitas vērtības noteikšanai

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 400/2006 (2006. gada 8. marts) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

9

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 401/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes mikotoksīnu līmeņu oficiālai kontrolei pārtikas produktos (
  1
  )

1

12

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 402/2006 (2006. gada 8. marts), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas muitas kodeksa izveidi (
  1
  )

1

35

Komisijas Regula (EK) Nr. 403/2006 (2006. gada 8. marts), ar kuru nosaka eksporta kompensācijas par liellopu un teļa gaļu

40

Komisijas Regula (EK) Nr. 404/2006 (2006. gada 8. marts), ar ko nosaka eksporta kompensācijas cūkgaļai

44

Komisijas Regula (EK) Nr. 405/2006 (2006. gada 8. marts), ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

46

Komisijas Regula (EK) Nr. 406/2006 (2006. gada 8. marts), ar ko nosaka eksporta kompensācijas mājputnu gaļai

48

*

Komisijas Direktīva 2006/29/EK (2006. gada 8. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK attiecībā uz noteiktu iestāžu izslēgšanu vai iekļaušanu piemērošanas jomā

50

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | ĀKK–EK Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 5/2004 (2004. gada 17. decembris) par Uzņēmējdarbības attīstības centra finanšu noteikumiem | 52 |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 1. marts), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 761/2001 nosaka vides vadības un audita sistēmas (EMAS) logotipa izmantošanu transporta iepakojumam un terciāram iepakojumam īpašos gadījumos
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 306)

   (
  1
  ) | 63 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 2. marts), ar kuru izveido anketu Padomes Direktīvai 96/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (IPNK)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 598)

   (
  1
  ) | 65 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 2. marts) par Kopienas finansiālo atbalstu 2006. gadā atsevišķām veterinārās jomas Kopienas references laboratorijām, kas saistītas ar sabiedrības veselību (atliekām)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 604) | 78 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 3. marts), ar ko groza 2003. gada Pievienošanās akta XII pielikuma B papildinājumu attiecībā uz dažiem Polijas gaļas un piena nozares uzņēmumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 609)

   (
  1
  ) | 80 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 3. marts), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū pārtiku, kas satur ģenētiski modificētu 1507. līnijas kukurūzu (DAS-Ø15Ø7-1), no tās sastāv vai ir no tās ražota | 82 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

ĀKK–EK Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 5/2004 (2004. gada 17. decembris) par Uzņēmējdarbības attīstības centra finanšu noteikumiem

52

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 1. marts), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 761/2001 nosaka vides vadības un audita sistēmas (EMAS) logotipa izmantošanu transporta iepakojumam un terciāram iepakojumam īpašos gadījumos
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 306)

   (
  1
  )

EMAS

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 306)

1

63

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 2. marts), ar kuru izveido anketu Padomes Direktīvai 96/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (IPNK)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 598)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 598)

1

65

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 2. marts) par Kopienas finansiālo atbalstu 2006. gadā atsevišķām veterinārās jomas Kopienas references laboratorijām, kas saistītas ar sabiedrības veselību (atliekām)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 604)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 604)

78

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 3. marts), ar ko groza 2003. gada Pievienošanās akta XII pielikuma B papildinājumu attiecībā uz dažiem Polijas gaļas un piena nozares uzņēmumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 609)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 609)

1

80

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 3. marts), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū pārtiku, kas satur ģenētiski modificētu 1507. līnijas kukurūzu (DAS-Ø15Ø7-1), no tās sastāv vai ir no tās ražota

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 9.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 398/2006

(2006. gada 8. marts),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 9. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 8. martā Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 105,7 |
| 204 | 52,2 |
| 212 | 102,0 |
| 624 | 92,6 |
| 999 | 88,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 152,0 |
| 204 | 59,0 |
| 999 | 105,5 |
| 0709 10 00 | 220 | 46,4 |
| 624 | 102,5 |
| 999 | 74,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 130,2 |
| 204 | 62,6 |
| 999 | 96,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 56,4 |
| 204 | 44,3 |
| 212 | 42,3 |
| 220 | 39,2 |
| 400 | 61,3 |
| 448 | 41,1 |
| 512 | 33,1 |
| 624 | 65,9 |
| 999 | 48,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 74,2 |
| 624 | 68,8 |
| 999 | 71,5 |
| 0808 10 80 | 400 | 124,3 |
| 404 | 90,2 |
| 512 | 71,5 |
| 524 | 62,6 |
| 528 | 72,0 |
| 720 | 78,2 |
| 999 | 83,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 80,9 |
| 400 | 74,8 |
| 512 | 65,4 |
| 528 | 70,8 |
| 720 | 45,0 |
| 999 | 67,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

105,7

204

52,2

212

102,0

624

92,6

999

88,1

0707 00 05

052

152,0

204

59,0

999

105,5

0709 10 00

220

46,4

624

102,5

999

74,5

0709 90 70

052

130,2

204

62,6

999

96,4

0805 10 20

052

56,4

204

44,3

212

42,3

220

39,2

400

61,3

448

41,1

512

33,1

624

65,9

999

48,0

0805 50 10

052

74,2

624

68,8

999

71,5

0808 10 80

400

124,3

404

90,2

512

71,5

524

62,6

528

72,0

720

78,2

999

83,1

0808 20 50

388

80,9

400

74,8

512

65,4

528

70,8

720

45,0

999

67,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 9.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 399/2006

(2006. gada 7. marts),

ar ko izveido vienības vērtības konkrētu ātrbojīgu preču muitas vērtības noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (1),

ņemot vērā Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2454/93 (2), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi, un jo īpaši tās 173. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EEK) Nr. 2454/93 173. līdz 177. pants paredz, ka Komisija periodiski nosaka vienības vērtības produktiem, kas uzskaitīti klasifikācijā minētās regulas 26. pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EEK) Nr. 2454/93 173. līdz 177. pants paredz, ka Komisija periodiski nosaka vienības vērtības produktiem, kas uzskaitīti klasifikācijā minētās regulas 26. pielikumā.

| (2) | Iepriekšminētajos pantos izklāstīto noteikumu un kritēriju piemērošanas rezultāts tiem elementiem, ko paziņo Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 173. panta 2. punktu, ir tāds, ka vienības vērtības, kādas tās noteiktas šīs regulas pielikumā, būtu jānosaka saistībā ar attiecīgajiem produktiem, |
| --- | --- |

(2)

Iepriekšminētajos pantos izklāstīto noteikumu un kritēriju piemērošanas rezultāts tiem elementiem, ko paziņo Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 173. panta 2. punktu, ir tāds, ka vienības vērtības, kādas tās noteiktas šīs regulas pielikumā, būtu jānosaka saistībā ar attiecīgajiem produktiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 2454/93 173. panta 1. punktā paredzētās vienības vērtības ar šo ir noteiktas tādas, kā izklāstīts šīs regulas pielikuma tabulā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 10. marts.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 7. marts

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 648/2005 (OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.).

1

(2)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 883/2005 (OV L 148, 11.6.2005., 5. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Pozīcija | Apraksts | Mērvienības lielums pa 100 kg |
| --- | --- | --- |
| Sugas, šķirnes, KN kods | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Jaunie kartupeļi
  0701 90 50 | 37,30 | 21,44 | 1 063,95 | 278,34 | 583,64 | 9 492,14 |
| 128,79 | 25,96 | 16,01 | 141,80 | 8 933,73 | 1 386,13 |
| 352,88 | 25,55 | | | | |
| 1.30 | Sīpoli (izņemot sēklas sīpolus)
  0703 10 19 | 32,33 | 18,58 | 922,15 | 241,24 | 505,85 | 8 227,02 |
| 111,63 | 22,50 | 13,88 | 122,90 | 7 743,03 | 1 201,38 |
| 305,85 | 22,15 | | | | |
| 1.40 | Ķiploki
  0703 20 00 | 175,09 | 100,63 | 4 994,14 | 1 306,50 | 2 739,59 | 44 555,58 |
| 604,56 | 121,86 | 75,17 | 665,61 | 41 934,46 | 6 506,41 |
| 1 656,42 | 119,94 | | | | |
| 1.50 | Puravi
  ex 0703 90 00 | 73,93 | 42,49 | 2 108,59 | 551,62 | 1 156,69 | 18 811,90 |
| 255,25 | 51,45 | 31,74 | 281,03 | 17 705,23 | 2 747,08 |
| 699,36 | 50,64 | | | | |
| 1.60 | Ziedkāposti
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Baltie galviņkāposti un sarkanie galviņkāposti
  0704 90 10 | 46,87 | 26,94 | 1 336,87 | 349,73 | 733,36 | 11 927,01 |
| 161,83 | 32,62 | 20,12 | 178,18 | 11 225,36 | 1 741,69 |
| 443,40 | 32,11 | | | | |
| 1.90 | Sparģeļkāposti jeb brokoļi (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.100 | Ķīnas kāposti
  ex 0704 90 90 | 101,11 | 58,11 | 2 883,96 | 754,46 | 1 582,03 | 25 729,46 |
| 349,11 | 70,37 | 43,41 | 384,37 | 24 215,85 | 3 757,25 |
| 956,53 | 69,26 | | | | |
| 1.110 | Galviņsalāti
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Burkāni
  ex 0706 10 00 | 47,87 | 27,51 | 1 365,40 | 357,20 | 749,00 | 12 181,48 |
| 165,29 | 33,32 | 20,55 | 181,98 | 11 464,86 | 1 778,85 |
| 452,86 | 32,79 | | | | |
| 1.140 | Redīsi
  ex 0706 90 90 | 80,59 | 46,32 | 2 298,73 | 601,36 | 1 260,99 | 20 508,30 |
| 278,27 | 56,09 | 34,60 | 306,37 | 19 301,83 | 2 994,81 |
| 762,43 | 55,21 | | | | |
| 1.160 | Zirņi (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 363,62 | 208,97 | 10 371,63 | 2 713,29 | 5 689,47 | 92 531,25 |
| 1 255,52 | 253,08 | 156,10 | 1 382,31 | 87 087,80 | 13 512,25 |
| 3 439,99 | 249,08 | | | | |
| 1.170 | Pupiņas: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | pupiņas (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Pozīcija

Apraksts

Mērvienības lielums pa 100 kg

Sugas, šķirnes, KN kods

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Jaunie kartupeļi

0701 90 50

37,30

21,44

1 063,95

278,34

583,64

9 492,14

128,79

25,96

16,01

141,80

8 933,73

1 386,13

352,88

25,55

1.30

Sīpoli (izņemot sēklas sīpolus)

0703 10 19

32,33

18,58

922,15

241,24

505,85

8 227,02

111,63

22,50

13,88

122,90

7 743,03

1 201,38

305,85

22,15

1.40

Ķiploki

0703 20 00

175,09

100,63

4 994,14

1 306,50

2 739,59

44 555,58

604,56

121,86

75,17

665,61

41 934,46

6 506,41

1 656,42

119,94

1.50

Puravi

ex 0703 90 00

73,93

42,49

2 108,59

551,62

1 156,69

18 811,90

255,25

51,45

31,74

281,03

17 705,23

2 747,08

699,36

50,64

1.60

Ziedkāposti

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Baltie galviņkāposti un sarkanie galviņkāposti

0704 90 10

46,87

26,94

1 336,87

349,73

733,36

11 927,01

161,83

32,62

20,12

178,18

11 225,36

1 741,69

443,40

32,11

1.90

Sparģeļkāposti jeb brokoļi (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Ķīnas kāposti

ex 0704 90 90

101,11

58,11

2 883,96

754,46

1 582,03

25 729,46

349,11

70,37

43,41

384,37

24 215,85

3 757,25

956,53

69,26

1.110

Galviņsalāti

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Burkāni

ex 0706 10 00

47,87

27,51

1 365,40

357,20

749,00

12 181,48

165,29

33,32

20,55

181,98

11 464,86

1 778,85

452,86

32,79

1.140

Redīsi

ex 0706 90 90

80,59

46,32

2 298,73

601,36

1 260,99

20 508,30

278,27

56,09

34,60

306,37

19 301,83

2 994,81

762,43

55,21

1.160

Zirņi (Pisum sativum)

0708 10 00

363,62

208,97

10 371,63

2 713,29

5 689,47

92 531,25

1 255,52

253,08

156,10

1 382,31

87 087,80

13 512,25

3 439,99

249,08

1.170

Pupiņas:

1.170.1

—

pupiņas (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

120,53

69,27

3 437,79

899,35

1 885,84

30 670,48

416,16

83,89

51,74

458,18

28 866,19

4 478,78

1 140,22

82,56

1.170.2

| — | pupiņas (Phaseolus spp., vulgaris var. compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

pupiņas (Phaseolus spp., vulgaris var. compressus Savi)

ex 0708 20 00

202,00

116,09

5 761,65

1 507,28

3 160,61

51 402,94

697,47

140,59

86,72

767,90

48 379,00

7 506,32

1 910,98

138,37

1.180

Pupas

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artišoki

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Sparģeļi:

1.200.1

| — | zaļie
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

zaļie

ex 0709 20 00

287,72

165,35

8 206,75

2 146,94

4 501,90

73 217,10

993,45

200,26

123,52

1 093,78

68 909,87

10 691,82

2 721,95

197,09

1.200.2

| — | pārējie
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

pārējie

ex 0709 20 00

491,72

282,59

14 025,26

3 669,10

7 693,71

125 127,40

1 697,80

342,24

211,09

1 869,26

117 766,39

18 272,23

4 651,80

336,83

1.210

Baklažāni

0709 30 00

163,50

93,96

4 663,51

1 220,00

2 558,22

41 605,85

564,53

113,80

70,19

621,55

39 158,25

6 075,66

1 546,76

112,00

1.220

Salātu selerijas (Apium graveolens L. var. dulce (Mill.) Pers)

ex 0709 40 00

61,51

35,35

1 754,39

458,96

962,39

15 651,92

212,37

42,81

26,41

233,82

14 731,14

2 285,63

581,88

42,13

1.230

Gailenes

0709 59 10

334,34

192,15

9 536,38

2 494,78

5 231,28

85 079,50

1 154,41

232,70

143,53

1 270,99

80 074,43

12 424,07

3 162,96

229,02

1.240

Dārzeņpipari

0709 60 10

179,16

102,97

5 110,31

1 336,89

2 803,31

45 591,96

618,62

124,70

76,92

681,09

42 909,87

6 657,75

1 694,95

122,73

1.250

Fenhelis

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Veselas svaigas batātes (paredzētas pārtikai)

0714 20 10

108,61

62,42

3 098,01

810,46

1 699,45

27 639,13

375,02

75,60

46,63

412,90

26 013,17

4 036,11

1 027,53

74,40

2.10

Svaigi kastani (Castanea spp.)

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Svaigi ananasi

ex 0804 30 00

64,85

37,27

1 849,85

483,93

1 014,76

16 503,60

223,93

45,14

27,84

246,55

15 532,72

2 410,00

613,55

44,43

2.40

Svaigi avokado

ex 0804 40 00

183,60

105,51

5 236,79

1 369,88

2 872,70

46 720,41

633,93

127,78

78,82

697,95

43 971,94

6 822,54

1 736,90

125,77

2.50

Svaigas gvajaves un mango

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Svaigi saldie apelsīni:

2.60.1

| — | sarkanie un pussarkanie apelsīni
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

sarkanie un pussarkanie apelsīni

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.2

| — | Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita un Hamlins

  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita un Hamlins

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.3

| — | pārējie
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

pārējie

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.70

Svaigi mandarīni (ieskaitot tanžerīnus un sacumas); svaigi klementīni, vilkingi un tamlīdzīgi citrusu hibrīdi:

2.70.1

| — | klementīni
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

klementīni

ex 0805 20 10

82,40

47,35

2 350,26

614,84

1 289,26

20 968,05

284,51

57,35

35,37

313,24

19 734,54

3 061,94

779,52

56,44

2.70.2

| — | Monreale apelsīni un sacumas
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

Monreale apelsīni un sacumas

ex 0805 20 30

131,58

75,62

3 753,06

981,82

2 058,78

33 483,16

454,32

91,58

56,49

500,20

31 513,41

4 889,51

1 244,79

90,13

2.70.3

| — | mandarīni un vilkingi
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

mandarīni un vilkingi

ex 0805 20 50

55,49

31,89

1 582,75

414,06

868,23

14 120,59

191,60

38,62

23,82

210,95

13 289,90

2 062,02

524,95

38,01

2.70.4

| — | tanžerīni un pārējie
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

tanžerīni un pārējie

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

57,91

33,28

1 651,75

432,11

906,09

14 736,21

199,95

40,30

24,86

220,14

13 869,30

2 151,91

547,84

39,67

2.85

Svaigi laimi (Citrus auranti, Citrus latifolia)

0805 50 90

81,87

47,05

2 335,05

610,86

1 280,92

20 832,34

282,67

56,98

35,14

311,21

19 606,81

3 042,13

774,47

56,08

2.90

Svaigi greipfrūti:

2.90.1

| — | baltie
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

baltie

ex 0805 40 00

65,73

37,77

1 874,73

490,44

1 028,40

16 725,52

226,94

45,75

28,22

249,86

15 741,59

2 442,41

621,80

45,02

2.90.2

| — | sārtie
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

sārtie

ex 0805 40 00

81,29

46,72

2 318,65

606,57

1 271,92

20 685,97

280,68

56,58

34,90

309,03

19 469,05

3 020,75

769,03

55,68

2.100

Galda vīnogas

0806 10 10

152,10

87,41

4 338,43

1 134,96

2 379,89

38 705,65

525,18

105,86

65,30

578,22

36 428,67

5 652,15

1 438,94

104,19

2.110

Arbūzi

0807 11 00

59,49

34,19

1 696,83

443,90

930,82

15 138,42

205,41

41,41

24,54

226,15

14 247,86

2 210,65

562,79

40,75

2.120

Melones (izņemot arbūzus):

2.120.1

| — | Amarillo, Cuper, Honey Dew (tostarp Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (tostarp Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Amarillo, Cuper, Honey Dew (tostarp Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (tostarp Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

66,18

38,03

1 887,58

493,80

1 035,45

16 840,21

228,50

46,06

28,41

251,57

15 849,54

2 459,16

626,06

45,33

2.120.2

| — | pārējās
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

pārējās

ex 0807 19 00

62,76

36,07

1 790,22

468,33

982,05

15 971,61

216,71

43,68

26,94

238,60

15 032,03

2 332,32

593,77

42,99

2.140

Bumbieri

2.140.1

| — | Nashi (Pyrus pyrifolia),

  Ya (Pyrus Bretscheideri)

  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Nashi (Pyrus pyrifolia),

Ya (Pyrus Bretscheideri)

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | pārējie
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

pārējie

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Aprikozes

0809 10 00

149,08

85,68

4 252,21

1 112,41

2 332,60

37 936,39

514,74

103,76

64,00

566,73

35 704,66

5 539,81

1 410,34

102,12

2.160

Ķirši

0809 20 05

0809 20 95

137,39

78,96

3 918,77

1 025,18

2 149,69

34 961,63

474,39

95,62

58,98

522,29

32 904,90

5 105,41

1 299,75

94,11

2.170

Persiki

0809 30 90

121,07

69,58

3 453,15

903,37

1 894,26

30 807,54

418,01

84,26

51,97

460,23

28 995,19

4 498,79

1 145,32

82,93

2.180

Nektarīni

ex 0809 30 10

132,53

76,17

3 780,20

988,92

2 073,67

33 725,32

457,61

92,24

56,90

503,82

31 741,32

4 924,87

1 253,79

90,78

2.190

Plūmes

0809 40 05

151,05

86,81

4 308,38

1 127,10

2 363,41

38 437,57

521,54

105,13

64,85

574,21

36 176,36

5 613,00

1 428,97

103,47

2.200

Zemenes

0810 10 00

235,92

135,58

6 729,05

1 760,36

3 691,29

60 033,67

814,57

164,20

101,28

896,84

56 502,00

8 776,66

2 231,84

161,60

2.205

Avenes

0810 20 10

530,81

305,06

15 140,29

3 960,80

8 305,37

135 075,22

1 832,78

369,44

227,88

2 017,87

127 128,99

19 724,90

5 021,62

363,60

2.210

Mellenes (Vaccinium myrtillus)

0810 40 30

978,68

562,45

27 914,89

7 302,71

15 313,01

249 044,70

3 379,19

681,16

420,15

3 720,45

234 393,86

36 367,75

9 258,61

670,40

2.220

Kivi (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

178,63

102,66

5 095,06

1 332,90

2 794,95

45 455,98

616,77

124,33

76,69

679,06

42 781,89

6 637,89

1 689,89

122,36

2.230

Granātāboli

ex 0810 90 95

184,95

106,26

5 275,33

1 380,06

2 893,84

47 064,23

638,60

128,73

79,40

703,09

44 295,52

6 872,74

1 749,68

126,69

2.240

Hurma (ieskaitot Sharon fruit)

ex 0810 90 95

161,38

92,75

4 603,14

1 204,21

2 525,10

41 067,26

557,22

112,32

69,28

613,50

38 651,35

5 997,01

1 526,74

110,55

2.250

Ličī

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 9.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 400/2006

(2006. gada 8. marts)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un par kopējo muitas tarifu (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem.

| (3) | Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodiem, kas norādīti tabulas 2. ailē.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 267/2006 (OV L 47, 17.2.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 648/2005 (OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Mazumtirdzniecībai paredzētā komplektā ietilpst:






  — | pārnēsājams, ar baterijām darbināms ciparu skaņas ieraksta un atskaņošanas aparāts ar šādām sastāvdaļām vienā korpusā: signālu pārraides elektronisko sistēmu ar ciparu/analogo pārveidotāju, zibatmiņu, vadības pogām, bateriju nodalījumu, USB spraudni un austiņu savienotāju; |

Preču apraksts

Klasifikācija (KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

1.

Mazumtirdzniecībai paredzētā komplektā ietilpst:

—

pārnēsājams, ar baterijām darbināms ciparu skaņas ieraksta un atskaņošanas aparāts ar šādām sastāvdaļām vienā korpusā: signālu pārraides elektronisko sistēmu ar ciparu/analogo pārveidotāju, zibatmiņu, vadības pogām, bateriju nodalījumu, USB spraudni un austiņu savienotāju;

| — | ar baterijām darbināms radiouztvērējs ar austiņām un savienotājkabeli; |
| --- | --- |

—

ar baterijām darbināms radiouztvērējs ar austiņām un savienotājkabeli;

| — | USB kabelis; |
| --- | --- |

—

USB kabelis;

| — | lasāmatmiņas kompaktdisks un |
| --- | --- |

—

lasāmatmiņas kompaktdisks un

| — | rokasgrāmata. |
| --- | --- |

—

rokasgrāmata.

Ciparu skaņas ieraksta un atskaņošanas aparāts skaņu ieraksta MP3 formātā un caur USB pieslēgvietu to var savienot ar automātisko datu apstrādes iekārtu, lai lejupielādētu vai augšupielādētu MP3 vai citus formātus. Iespējama arī balss ierakstīšana.

Atmiņas ietilpība ir 128 MB.

Radiouztvērējs var darboties patstāvīgi.

8520 90 00

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1., 3. b) un 6. vispārīgo noteikumu un KN kodu 8520 un 8520 90 00 aprakstu.

Ciparu skaņas ieraksta un atskaņošanas aparāts piešķir visam komplektam tā pamatīpašību.

| 2. | Ar baterijām darbināms pārnēsājams radiouztvērēja aparāts vienā korpusā ar skaņas ieraksta vai atskaņošanas aparātu. Tajā ir šādi elementi:






  — | zibatmiņa, |
| --- | --- | --- |

2.

Ar baterijām darbināms pārnēsājams radiouztvērēja aparāts vienā korpusā ar skaņas ieraksta vai atskaņošanas aparātu. Tajā ir šādi elementi:

—

zibatmiņa,

| — | mikroprocesors integrālo shēmu (“mikroshēmas”) veidā, |
| --- | --- |

—

mikroprocesors integrālo shēmu (“mikroshēmas”) veidā,

| — | elektroniska sistēma ar zemfrekvences pastiprinātāju, |
| --- | --- |

—

elektroniska sistēma ar zemfrekvences pastiprinātāju,

| — | šķidro kristālu displejs, |
| --- | --- |

—

šķidro kristālu displejs,

| — | radio skaņotājs un |
| --- | --- |

—

radio skaņotājs un

| — | vadības pogas. |
| --- | --- |

—

vadības pogas.

Mikroprocesors ir ieprogrammēts MP3 formāta atskaņošanai.

Iekārta aprīkota ar stereo, austiņu un tālvadības savienotājiem.

To iespējams caur USB pieslēgvietu savienot ar automātisko datu apstrādes iekārtu, lai lejupielādētu vai augšupielādētu MP3 vai citus formātus. Iespējama arī balss ierakstīšana.

Atmiņas ietilpība ir 128 MB.

8527 13 99

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1. un 6. vispārīgo noteikumu un KN kodu 8527, 8527 13 un 8527 13 99 aprakstu.

Klasifikācijas pamatā ir pozīcijas 8527 apraksts: radiofonijas sakaru uztvērējaparatūra, kas atrodas vai neatrodas vienā korpusā ar skaņas ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūru.

| 3. | Motorizēti golfa nūju ratiņi ar alumīnija cauruļu rāmi, uz riteņiem, ar sēdekli, kas izmantojams, kad ratiņi netiek darbināti, un ar stūri.
  Uz stūres ir izvietots golfa nūju ratiņu darbināšanas kontroles mehānisms.
  Ratiņu maksimālais ātrums ir 6,5 km/h, un tie ir aprīkoti ar motoru, kuru darbina 24 voltu akumulators.
  Ar golfa nūju ratiņiem var pārvadāt vienu golfa nūju somu.
  (Skatīt fotoattēlu) (1) |
| --- | --- |

3.

Motorizēti golfa nūju ratiņi ar alumīnija cauruļu rāmi, uz riteņiem, ar sēdekli, kas izmantojams, kad ratiņi netiek darbināti, un ar stūri.

Uz stūres ir izvietots golfa nūju ratiņu darbināšanas kontroles mehānisms.

Ratiņu maksimālais ātrums ir 6,5 km/h, un tie ir aprīkoti ar motoru, kuru darbina 24 voltu akumulators.

Ar golfa nūju ratiņiem var pārvadāt vienu golfa nūju somu.

(Skatīt fotoattēlu) (1)

8704 90 00

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1. un 6. vispārīgo noteikumu un KN kodu 8704 un 8704 90 00 aprakstu.

Golfa nūju ratiņi nav iekļauti pozīcijā 8703, jo tie nevar transportēt cilvēku.

Turklāt tie nav iekļauti pozīcijā 8709, jo nav tāda veida kravu transportētājs, ko izmanto rūpnīcās, noliktavās, ostās vai lidostās kravu pārvadāšanai nelielos attālumos.

Ratiņu vienīgais izmantošanas nolūks ir golfa somu pārvadāšana golfa laukumos.

| 4. | Daudzfunkciju iekārta šādu darbību veikšanai:






  — | skenēšana, |
| --- | --- | --- |

4.

Daudzfunkciju iekārta šādu darbību veikšanai:

—

skenēšana,

| — | lāzerdrukāšana, |
| --- | --- |

—

lāzerdrukāšana,

| — | lāzerkopēšana (netiešs process). |
| --- | --- |

—

lāzerkopēšana (netiešs process).

Šī iekārta ar vairākām papīra padeves atvilktnēm minūtē var reproducēt līdz 40 A4 formāta lappusēm.

Iekārta darbojas vai nu autonomā režīmā (kā kopētājs), vai arī savienojumā ar automātisko datu apstrādes iekārtu vai datortīklā (kā printeris, skeneris un kopētājs).

9009 12 00

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1., 3.(c) un 6. vispārīgo noteikumu, 84. nodaļas 5.E piezīmi, kā arī KN kodu 9009 un 9009 12 00 aprakstu.

Iekārtai ir vairākas funkcijas, un neviena no tām nav uzskatāma par tās pamatīpašību.

Image

---

(1)  Fotoattēls ir tikai informācijai.

---

| 9.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 401/2006

(2006. gada 23. februāris),

ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes mikotoksīnu līmeņu oficiālai kontrolei pārtikas produktos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (1), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2001. gada 8. marta Regulā (EK) Nr. 466/2001, ar ko nosaka atsevišķu piesārņotāju maksimālos pieļaujamos līmeņus pārtikas produktos (2), ir noteikti atsevišķu mikotoksīnu maksimāli pieļaujamie līmeņi konkrētos pārtikas produktos. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2001. gada 8. marta Regulā (EK) Nr. 466/2001, ar ko nosaka atsevišķu piesārņotāju maksimālos pieļaujamos līmeņus pārtikas produktos (2), ir noteikti atsevišķu mikotoksīnu maksimāli pieļaujamie līmeņi konkrētos pārtikas produktos.

| (2) | Paraugu ņemšana būtiski ietekmē mikotoksīnu līmeņu noteikšanas precizitāti, jo mikotoksīni partijā ir izkliedēti nevienmērīgi. Tādēļ ir jānosaka vispārēji analīzes metodes atbilstības kritēriji. |
| --- | --- |

(2)

Paraugu ņemšana būtiski ietekmē mikotoksīnu līmeņu noteikšanas precizitāti, jo mikotoksīni partijā ir izkliedēti nevienmērīgi. Tādēļ ir jānosaka vispārēji analīzes metodes atbilstības kritēriji.

| (3) | Ir arī jānosaka vispārēji analīzes metodes kritēriji, lai nodrošinātu, ka kontroles laboratorijas izmanto analīzes metodes ar salīdzināmiem efektivitātes rādītājiem. |
| --- | --- |

(3)

Ir arī jānosaka vispārēji analīzes metodes kritēriji, lai nodrošinātu, ka kontroles laboratorijas izmanto analīzes metodes ar salīdzināmiem efektivitātes rādītājiem.

| (4) | Komisijas 1998. gada 16. jūlija Direktīvā 98/53/EK par paraugu ņemšanas un analīžu metodēm dažu piesārņotāju satura oficiālai kontrolei pārtikas produktos (3) noteiktas paraugu ņemšanas metodes un izpildes kritēriji tām analīzes metodēm, kuras jāizmanto aflatoksīnu līmeņu oficiālai kontrolei pārtikas produktos. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 1998. gada 16. jūlija Direktīvā 98/53/EK par paraugu ņemšanas un analīžu metodēm dažu piesārņotāju satura oficiālai kontrolei pārtikas produktos (3) noteiktas paraugu ņemšanas metodes un izpildes kritēriji tām analīzes metodēm, kuras jāizmanto aflatoksīnu līmeņu oficiālai kontrolei pārtikas produktos.

| (5) | Komisijas 2002. gada 13. marta Direktīvā 2002/26/EK, ar ko paredz paraugu ņemšanas metodes un analīzes metodes ohratoksīna A satura oficiālajai kontrolei pārtikas produktos (4), Komisijas 2003. gada 11. augusta Direktīvā 2003/78/EK, ar ko paredz paraugu ņemšanas metodes un analīzes metodes oficiālajai kontrolei attiecībā uz patulīna saturu pārtikas produktos (5), un Komisijas 2005. gada 6. jūnija Direktīvā 2005/38/EK, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes Fusarium toksīnu līmeņa oficiālai kontrolei pārtikas produktos (6), ir noteiktas paraugu ņemšanas metodes un izpildes kritēriji attiecībā uz ohratoksīnu A, patulīnu un Fusarium toksīniem. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 2002. gada 13. marta Direktīvā 2002/26/EK, ar ko paredz paraugu ņemšanas metodes un analīzes metodes ohratoksīna A satura oficiālajai kontrolei pārtikas produktos (4), Komisijas 2003. gada 11. augusta Direktīvā 2003/78/EK, ar ko paredz paraugu ņemšanas metodes un analīzes metodes oficiālajai kontrolei attiecībā uz patulīna saturu pārtikas produktos (5), un Komisijas 2005. gada 6. jūnija Direktīvā 2005/38/EK, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes Fusarium toksīnu līmeņa oficiālai kontrolei pārtikas produktos (6), ir noteiktas paraugu ņemšanas metodes un izpildes kritēriji attiecībā uz ohratoksīnu A, patulīnu un Fusarium toksīniem.

| (6) | Lai kontrolētu mikotoksīnu līmeni, vienam un tam pašam produktam ir lietderīgi pēc iespējas piemērot vienu paraugu ņemšanas metodi. Tādēļ paraugu ņemšanas un izpildes kritēriji analīzes metodēm visu mikotoksīnu oficiālai kontrolei pārtikas produktos jāapkopo vienā tiesību aktā, lai tos būtu vieglāk piemērot. |
| --- | --- |

(6)

Lai kontrolētu mikotoksīnu līmeni, vienam un tam pašam produktam ir lietderīgi pēc iespējas piemērot vienu paraugu ņemšanas metodi. Tādēļ paraugu ņemšanas un izpildes kritēriji analīzes metodēm visu mikotoksīnu oficiālai kontrolei pārtikas produktos jāapkopo vienā tiesību aktā, lai tos būtu vieglāk piemērot.

| (7) | Aflatoksīni partijā ir izkliedēti ļoti nevienmērīgi, jo īpaši pārtikas produktu partijā ar liela izmēra daļiņām, piemēram, žāvētās vīģēs vai zemesriekstos. Lai nodrošinātu līdzvērtīgu reprezentativitāti pārtikas produktu partijās ar liela izmēra daļiņām, no šādām partijām iegūta kopparauga svaram ir jābūt lielākam par to, kāds iegūts no pārtikas produktu partijām ar mazāka izmēra daļiņām. Tā kā mikotoksīnu sadalījums apstrādātos produktos parasti ir mazāk viendabīgs nekā neapstrādātos graudaugu produktos, apstrādātiem produktiem ir lietderīgi noteikt vienkāršākus paraugu ņemšanas noteikumus. |
| --- | --- |

(7)

Aflatoksīni partijā ir izkliedēti ļoti nevienmērīgi, jo īpaši pārtikas produktu partijā ar liela izmēra daļiņām, piemēram, žāvētās vīģēs vai zemesriekstos. Lai nodrošinātu līdzvērtīgu reprezentativitāti pārtikas produktu partijās ar liela izmēra daļiņām, no šādām partijām iegūta kopparauga svaram ir jābūt lielākam par to, kāds iegūts no pārtikas produktu partijām ar mazāka izmēra daļiņām. Tā kā mikotoksīnu sadalījums apstrādātos produktos parasti ir mazāk viendabīgs nekā neapstrādātos graudaugu produktos, apstrādātiem produktiem ir lietderīgi noteikt vienkāršākus paraugu ņemšanas noteikumus.

| (8) | Tādēļ ir jāatceļ Direktīva 98/53/EK, Direktīva 2002/26/EK, Direktīva 2003/78/EK un Direktīva 2005/38/EK. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ ir jāatceļ Direktīva 98/53/EK, Direktīva 2002/26/EK, Direktīva 2003/78/EK un Direktīva 2005/38/EK.

| (9) | Ir jānodrošina, lai šīs regulas piemērošanas diena vienlaikus ir arī diena, kad stājas spēkā Komisijas 2005. gada 6. jūnija Regula (EK) Nr. 856/2005, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 466/2001 attiecībā uz Fusarium toksīniem (7). |
| --- | --- |

(9)

Ir jānodrošina, lai šīs regulas piemērošanas diena vienlaikus ir arī diena, kad stājas spēkā Komisijas 2005. gada 6. jūnija Regula (EK) Nr. 856/2005, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 466/2001 attiecībā uz Fusarium toksīniem (7).

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Paraugus, kas paredzēti mikotoksīnu līmeņu oficiālai kontrolei pārtikas produktos, ņem saskaņā ar I pielikumā noteiktajām metodēm.

2. pants

Paraugi un metodes, ko izmanto mikotoksīnu līmeņu oficiālai kontrolei pārtikas produktos, atbilst II pielikumā noteiktajiem kritērijiem.

3. pants

Atceļ Direktīvu 98/53/EK, Direktīvu 2002/26/EK, Direktīvu 2003/78/EK un Direktīvu 2005/38/EK.

Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 23. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp. Labotā redakcija OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 77, 16.3.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 199/2006 (OV L 32, 4.2.2006., 34. lpp.).

2

(3)  OV L 201, 17.7.1998., 93. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/43/EK (OV L 113, 20.4.2004., 14. lpp.).

3

(4)  OV L 75, 16.3.2002., 38. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/5/EK (OV L 27, 29.1.2005., 38. lpp.).

4

(5)  OV L 203, 12.8.2003., 40. lpp.

5

(6)  OV L 143, 7.6.2005., 18. lpp.

6

(7)  OV L 143, 7.6.2005., 3. lpp.

7

---

I PIELIKUMS (1)

PARAUGU ŅEMŠANAS METODES MIKOTOKSĪNU LĪMEŅU OFICIĀLAI KONTROLEI PĀRTIKAS PRODUKTOS

A.   VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

Oficiālas kontroles veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 882/2004 noteikumiem. Turpmāk minētos vispārīgos noteikumus piemēro, neierobežojot Regulas (EK) Nr. 882/2004 noteikumus.

A.1.   Mērķis un darbības joma

Paraugus, kas paredzēti mikotoksīnu satura līmeņu oficiālai kontrolei pārtikas produktos, ņem saskaņā ar šajā pielikumā noteiktajām metodēm. Tādējādi iegūtais paraugu kopums uzskatāms par attiecīgo partiju raksturojošiem paraugiem. Atbilstību Regulā (EK) Nr. 466/2001 paredzētajiem maksimāli pieļaujamajiem līmeņiem nosaka, pamatojoties uz laboratorijas paraugos noteiktajiem līmeņiem.

A.2.   Definīcijas

Šajā pielikumā izmantotas šādas definīcijas:

| A.2.1. | “partija” ir identificējams pārtikas preču daudzums, kas piegādāts vienā reizē un kam ir oficiāli noteikti kopīgi raksturlielumi, piemēram, izcelsme, šķirne, iepakojuma veids, fasētājs, nosūtītājs vai marķējums; |
| --- | --- |

A.2.1.

“partija” ir identificējams pārtikas preču daudzums, kas piegādāts vienā reizē un kam ir oficiāli noteikti kopīgi raksturlielumi, piemēram, izcelsme, šķirne, iepakojuma veids, fasētājs, nosūtītājs vai marķējums;

| A.2.2. | “apakšpartija” ir lielas partijas noteikta daļa, kas izraudzīta paraugu ņemšanai no šās attiecīgās daļas; katrai apakšpartijai jābūt fiziski nošķirtai un identificējamai; |
| --- | --- |

A.2.2.

“apakšpartija” ir lielas partijas noteikta daļa, kas izraudzīta paraugu ņemšanai no šās attiecīgās daļas; katrai apakšpartijai jābūt fiziski nošķirtai un identificējamai;

| A.2.3. | “elementārparaugs” ir materiāla daudzums, kas ņemts kādā partijas vai apakšpartijas vietā; |
| --- | --- |

A.2.3.

“elementārparaugs” ir materiāla daudzums, kas ņemts kādā partijas vai apakšpartijas vietā;

| A.2.4. | “kopparaugs” ir visu no partijas vai apakšpartijas ņemto elementārparaugu kopums; |
| --- | --- |

A.2.4.

“kopparaugs” ir visu no partijas vai apakšpartijas ņemto elementārparaugu kopums;

| A.2.5. | “laboratorijas paraugs” ir paraugs, kas paredzēts laboratorijai. |
| --- | --- |

A.2.5.

“laboratorijas paraugs” ir paraugs, kas paredzēts laboratorijai.

A.3.   Vispārīgie noteikumi

A.3.1.   Personāls

Paraugu ņemšanu veic pilnvarota persona, kuru izraudzījusi attiecīgā dalībvalsts.

A.3.2.   Materiāls, no kā ņem paraugus

Paraugus no katras pārbaudāmās partijas ņem atsevišķi. Saskaņā ar šā pielikuma īpašajiem paraugu ņemšanas noteikumiem lielas partijas sadala apakšpartijās, lai paraugus ņemtu no katras apakšpartijas atsevišķi.

A.3.3.   Piesardzības pasākumi

Ņemot un sagatavojot paraugus, veic pasākumus, lai novērstu jebkuras izmaiņas, kas varētu ietekmēt:

| — | mikotoksīna saturu, nelabvēlīgi ietekmēt analīžu veikšanu vai panākt, ka kopparaugs nav reprezentatīvs, |
| --- | --- |

—

mikotoksīna saturu, nelabvēlīgi ietekmēt analīžu veikšanu vai panākt, ka kopparaugs nav reprezentatīvs,

| — | pārtikas nekaitīgumu partijās, no kurām ņem paraugus. |
| --- | --- |

—

pārtikas nekaitīgumu partijās, no kurām ņem paraugus.

Turklāt veic visus pasākumus, lai nodrošinātu to personu drošību, kuras ņem paraugus.

A.3.4.   Elementārparaugi

Elementārparaugus ņem pēc iespējas dažādās partijas vai apakšpartijas vietās. Atkāpes no šīs procedūras reģistrē šā I pielikuma A.3.8. daļā paredzētajā paraugu ņemšanas protokolā.

A.3.5.   Kopparauga sagatavošana

Kopparaugu veido, apvienojot elementārparaugus.

A.3.6.   Paralēlie paraugi

Paralēlos paraugus izpildes darbībām, tirdzniecības (aizstāvības) un atsauces (arbitrāžas) vajadzībām iegūst no homogenizētā kopparauga, ja vien šāda procedūra nav pretrunā ar dalībvalstu iekšējiem noteikumiem attiecībā uz pārtikas apritē iesaistīto tirgus dalībnieku tiesībām.

A.3.7.   Paraugu iepakošana un nosūtīšana

Katru paraugu ievieto tīrā inerta materiāla tvertnē, kas nodrošina pienācīgu aizsardzību pret piesārņojumu un bojājumiem transportēšanas laikā. Ievēro nepieciešamos piesardzības pasākumus, lai novērstu jebkādas pārmaiņas parauga sastāvā, kas varētu rasties transportēšanas vai uzglabāšanas laikā.

A.3.8.   Paraugu aizzīmogošana un marķēšana

Ikviens oficiāliem mērķiem ņemts paraugs tiek aizzīmogots parauga ņemšanas vietā un identificēts saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts noteikumiem.

Katru paraugu ņemšanu reģistrē, nodrošinot to, ka katru partiju var nepārprotami identificēt, un norādot paraugu ņemšanas vietu un dienu, kā arī visu analītiķiem noderīgo papildu informāciju.

A.4.   Dažādu veidu partijas

Pārtikas preces var tirgot bez taras, konteineros vai atsevišķos iepakojumos, piemēram, maisos, maisiņos, mazumtirdzniecības iepakojumā. Paraugu ņemšanas metodi var attiecināt uz visiem dažādajiem veidiem, kādos preces tiek laistas tirgū.

Neierobežojot citās šā pielikuma daļās iekļautos īpašos noteikumus paraugu ņemšanai no partijām, kas tiek pārdotas atsevišķos iepakojumos, piemēram, maisos, maisiņos vai mazumtirdzniecības iepakojumā, kā orientieri var izmantot šādu formulu:

Formula

| — | svars: kilogramos (kg) |
| --- | --- |

—

svars: kilogramos (kg)

| — | paraugu ņemšanas biežums (SF): katrs n-tais maiss vai maisiņš, no kura jāņem elementārparaugs (decimāldaļskaitļi jānoapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim). |
| --- | --- |

—

paraugu ņemšanas biežums (SF): katrs n-tais maiss vai maisiņš, no kura jāņem elementārparaugs (decimāldaļskaitļi jānoapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim).

B.   METODE PARAUGU ŅEMŠANAI NO LABĪBAS UN GRAUDAUGU PRODUKTIEM

Šo paraugu ņemšanas metodi izmanto, lai oficiāli kontrolētu maksimāli pieļaujamos aflatoksīna B1, aflatoksīnu kopējā daudzuma, ohratoksīna A un Fusarium toksīnu koncentrācijas līmeņus labībā un graudaugu produktos.

B.1.   Elementārparauga svars

Ja I pielikuma B daļā nav noteikts citādi, elementārparauga svars ir apmēram 100 grami.

Ja preču partijas ir mazumtirdzniecības iepakojumā, elementārparauga svars ir atkarīgs no mazumtirdzniecības iepakojuma svara.

Ja mazumtirdzniecības iepakojumu svars ir lielāks par 100 gramiem, kopparaugi attiecīgi svērs vairāk nekā 10 kg. Ja viena mazumtirdzniecības iepakojuma svars ir ievērojami lielāks par 100 gramiem, tad no katra atsevišķa mazumtirdzniecības iepakojuma kā elementārparaugu ņem 100 gramu. To var darīt, vai nu ņemot paraugu, vai laboratorijā. Tomēr gadījumos, kad šāda paraugu ņemšanas metode sabojātu partiju, radot nevēlamas saimnieciskas sekas (sakarā ar iepakojuma, transportlīdzekļa veidu un tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi. Ja, piemēram, vērtīgu produktu tirgo 500 gramu vai 1 kg mazumtirdzniecības iepakojumos, tad kopparaugu var iegūt, apvienojot mazāku elementārparaugu skaitu, nekā norādīts 1. un 2. tabulā, ar nosacījumu, ka kopparauga svars ir vienāds ar 1. un 2. tabulā norādīto kopparauga svaru.

Ja mazumtirdzniecības iepakojums sver mazāk nekā 100 gramu un ja atšķirība nav ļoti liela, vienu mazumtirdzniecības iepakojumu uzskata par vienu elementārparaugu, iegūstot kopparaugu, kas sver mazāk nekā 10 kg. Ja mazumtirdzniecības iepakojums sver ievērojami mazāk nekā 100 gramu, vienu elementārparaugu veido divi vai vairāki mazumtirdzniecības iepakojumi, svaru pēc iespējas tuvinot 100 gramiem.

B.2.   Vispārējs pārskats par metodi paraugu ņemšanai no labības un graudaugu produktiem

1. tabula

Partiju dalījums apakšpartijās atkarībā no produkta un partijas svara

| Prece | Partijas svars (tonnās) | Apakšpartiju svars vai skaits | Elementārparaugu skaits | Kopparauga svars (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Labība un graudaugu produkti | ≥ 1 500 | 500 tonnas | 100 | 10 |
| > 300 un < 1 500 | 3 apakšpartijas | 100 | 10 |
| ≥ 50 un ≤ 300 | 100 tonnas | 100 | 10 |
| < 50 | — | 3–100 (2) | 1–10 |

Prece

Partijas svars (tonnās)

Apakšpartiju svars vai skaits

Elementārparaugu skaits

Kopparauga svars (kg)

Labība un graudaugu produkti

≥ 1 500

500 tonnas

100

10

> 300 un < 1 500

3 apakšpartijas

100

10

≥ 50 un ≤ 300

100 tonnas

100

10

< 50

—

3–100 (2)

1–10

B.3.   Metode paraugu ņemšanai no labības un graudaugu produktiem, ja partijas svars ir lielāks vai vienāds ar 50 tonnām

| — | Ja apakšpartiju var fiziski nošķirt, katru partiju sadala apakšpartijās saskaņā ar 1. tabulu. Ņemot vērā, ka partijas svars ne vienmēr precīzi atbilst apakšpartiju svara reizinājumam, apakšpartijas svars var pārsniegt minēto svaru ne vairāk kā par 20 %. Gadījumā, ja partiju nevar fiziski sadalīt apakšpartijās, no partijas ņem vismaz 100 elementārparaugu. |
| --- | --- |

—

Ja apakšpartiju var fiziski nošķirt, katru partiju sadala apakšpartijās saskaņā ar 1. tabulu. Ņemot vērā, ka partijas svars ne vienmēr precīzi atbilst apakšpartiju svara reizinājumam, apakšpartijas svars var pārsniegt minēto svaru ne vairāk kā par 20 %. Gadījumā, ja partiju nevar fiziski sadalīt apakšpartijās, no partijas ņem vismaz 100 elementārparaugu.

| — | Paraugus no katras apakšpartijas ņem atsevišķi. |
| --- | --- |

—

Paraugus no katras apakšpartijas ņem atsevišķi.

| — | Elementārparaugu skaits: 100. Kopparauga svars ir 10 kg. |
| --- | --- |

—

Elementārparaugu skaits: 100. Kopparauga svars ir 10 kg.

| — | Ja šajā punktā noteikto paraugu ņemšanas metodi nav iespējams pielietot saimniecisko seku dēļ, kas rodas, nodarot kaitējumu partijai (sakarā ar iepakojuma, transportlīdzekļa veidu un tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar nosacījumu, ka tā ir pēc iespējas reprezentatīvāka, un to sīki apraksta un dokumentē. Alternatīvu paraugu ņemšanas metodi var arī izmantot gadījumos, kad praktiski nav iespējams izmantot iepriekš minēto paraugu ņemšanas metodi. Piemēram, gadījumā, kad noliktavās tiek uzglabātas lielas labības partijas vai graudi tiek uzglabāti tvertnēs (3). |
| --- | --- |

—

Ja šajā punktā noteikto paraugu ņemšanas metodi nav iespējams pielietot saimniecisko seku dēļ, kas rodas, nodarot kaitējumu partijai (sakarā ar iepakojuma, transportlīdzekļa veidu un tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar nosacījumu, ka tā ir pēc iespējas reprezentatīvāka, un to sīki apraksta un dokumentē. Alternatīvu paraugu ņemšanas metodi var arī izmantot gadījumos, kad praktiski nav iespējams izmantot iepriekš minēto paraugu ņemšanas metodi. Piemēram, gadījumā, kad noliktavās tiek uzglabātas lielas labības partijas vai graudi tiek uzglabāti tvertnēs (3).

B.4.   Metode paraugu ņemšanai no labības un graudaugu produktiem, ja partijas svars ir mazāks par 50 tonnām

Labības un graudaugu produktu partijām, kas sver mazāk nekā 50 tonnas, izmanto paraugu ņemšanas plānu, pēc kura, atkarībā no partijas svara, ņem 10 līdz 100 elementārparaugu, lai izveidotu kopparaugu, kura svars ir 1 līdz 10 kg. Ļoti mazām labības un graudaugu produktu partijām (≤ 0,5 tonnas) var ņemt mazāku elementārparaugu skaitu, tomēr arī šajā gadījumā visu elementārparaugu apvienojošā kopparauga svaram ir jābūt vismaz 1 kg.

2. tabulā norādītos skaitļus var izmantot, lai noteiktu, cik elementārparaugu jāņem.

2. tabula

Elementārparaugu skaits, kas jāņem atkarībā no labības un graudaugu produktu partijas svara

| Partijas svars (tonnās) | Elementārparaugu skaits | Kopparauga svars
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| ≤ 0,05 | 3 | 1 |
| > 0,05–≤ 0,5 | 5 | 1 |
| > 0,5–≤ 1 | 10 | 1 |
| > 1–≤ 3 | 20 | 2 |
| > 3–≤ 10 | 40 | 4 |
| > 10–≤ 20 | 60 | 6 |
| > 20–≤ 50 | 100 | 10 |

Partijas svars (tonnās)

Elementārparaugu skaits

Kopparauga svars

(kg)

≤ 0,05

3

1

> 0,05–≤ 0,5

5

1

> 0,5–≤ 1

10

1

> 1–≤ 3

20

2

> 3–≤ 10

40

4

> 10–≤ 20

60

6

> 20–≤ 50

100

10

B.5.   Paraugu ņemšana mazumtirdzniecībā

Ja iespējams, paraugu ņemšanu no pārtikas precēm mazumtirdzniecības posmā veic saskaņā ar šajā I pielikuma B daļā noteiktajiem paraugu ņemšanas noteikumiem.

Ja tas nav iespējams, mazumtirdzniecības posmā var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā nodrošina pietiekamu pārbaudāmās partijas kopparauga reprezentativitāti, un to sīki apraksta un dokumentē. Jebkurā gadījumā kopparaugs sver vismaz 1 kg (4).

B.6.   Partijas vai apakšpartijas pieņemšana

| — | Pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību. |
| --- | --- |

—

Pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību.

| — | Noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimāli pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību. |
| --- | --- |

—

Noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimāli pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību.

C.   METODE PARAUGU ŅEMŠANAI NO ŽĀVĒTIEM AUGĻIEM, TAI SKAITĀ ŽĀVĒTĀM VĪNOGĀM UN ATVASINĀTIEM PRODUKTIEM, IZŅEMOT ŽĀVĒTAS VĪĢES

Šo paraugu ņemšanas metodi izmanto, lai oficiāli pārbaudītu maksimāli pieļaujamos līmeņus, kas noteikti

| — | aflatoksīnam B1 un aflatoksīnu kopējam daudzumam žāvētos augļos, izņemot žāvētas vīģes, un |
| --- | --- |

—

aflatoksīnam B1 un aflatoksīnu kopējam daudzumam žāvētos augļos, izņemot žāvētas vīģes, un

| — | ohratoksīnam A žāvētās vīnogās (tumšās bezsēklu rozīnes, rozīnes un sultanīnas). |
| --- | --- |

—

ohratoksīnam A žāvētās vīnogās (tumšās bezsēklu rozīnes, rozīnes un sultanīnas).

C.1.   Elementārparauga svars

Ja I pielikuma šajā C daļā nav noteikts citādi, elementārparauga svars ir apmēram 100 grami.

Ja partija ir mazumtirdzniecības iepakojumā, tad elementārparauga svars ir atkarīgs no mazumtirdzniecības iepakojuma svara.

Ja mazumtirdzniecības iepakojums sver vairāk nekā 100 gramu, kopparaugu svars attiecīgi ir lielāks par 10 kg. Ja viena mazumtirdzniecības iepakojuma svars ievērojami pārsniedz 100 gramus, tad no katra atsevišķa mazumtirdzniecības iepakojuma kā elementārparaugu ņem 100 gramu. To var darīt, vai nu ņemot paraugu, vai laboratorijā. Tomēr gadījumos, kad šāda paraugu ņemšanas metode sabojātu partiju, radot nevēlamas saimnieciskas sekas (sakarā ar iepakojuma, transportlīdzekļa veidu un tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi. Ja, piemēram, vērtīgu produktu tirgo 500 gramu vai 1 kg mazumtirdzniecības iepakojumos, tad kopparaugu var iegūt, apvienojot mazāku elementārparaugu skaitu, nekā norādīts 1. un 2. tabulā, ar nosacījumu, ka kopparauga svars atbilst 1. un 2. tabulā norādītajam kopparauga svaram.

Ja mazumtirdzniecības iepakojums sver mazāk nekā 100 gramu un atšķirība nav ļoti liela, vienu mazumtirdzniecības iepakojumu uzskata par vienu elementārparaugu, iegūstot kopparaugu, kas sver mazāk nekā 10 kg. Ja mazumtirdzniecības iepakojuma svars ir ievērojami mazāks par 100 gramiem, vienu elementārparaugu veido divi vai vairāki mazumtirdzniecības iepakojumi, svaru pēc iespējas tuvinot 100 gramiem.

C.2.   Vispārējs pārskats par metodi paraugu ņemšanai no žāvētiem augļiem, izņemot vīģes

1. tabula

Partiju dalījums apakšpartijās atkarībā no produkta un partijas svara

| Prece | Partijas svars (tonnās) | Apakšpartiju svars vai skaits | Elementārparaugu skaits | Kopparauga svars (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Žāvēti augļi | ≥ 15 | 15–30 tonnas | 100 | 10 |
| < 15 | — | 10–100 (5) | 1–10 |

Prece

Partijas svars (tonnās)

Apakšpartiju svars vai skaits

Elementārparaugu skaits

Kopparauga svars (kg)

Žāvēti augļi

≥ 15

15–30 tonnas

100

10

< 15

—

10–100 (5)

1–10

C.3.   Metode paraugu ņemšanai no žāvētiem augļiem (partijas svars lielāks vai vienāds ar 15 tonnām), izņemot vīģes

| — | Ja apakšpartiju var fiziski nošķirt, katru partiju sadala apakšpartijās saskaņā ar 1. tabulu. Ņemot vērā, ka partijas svars ne vienmēr precīzi atbilst apakšpartiju svara reizinājumam, apakšpartijas svars var pārsniegt minēto svaru ne vairāk kā par 20 %. |
| --- | --- |

—

Ja apakšpartiju var fiziski nošķirt, katru partiju sadala apakšpartijās saskaņā ar 1. tabulu. Ņemot vērā, ka partijas svars ne vienmēr precīzi atbilst apakšpartiju svara reizinājumam, apakšpartijas svars var pārsniegt minēto svaru ne vairāk kā par 20 %.

| — | Paraugus no katras apakšpartijas ņem atsevišķi. |
| --- | --- |

—

Paraugus no katras apakšpartijas ņem atsevišķi.

| — | Elementārparaugu skaits: 100. Kopparauga svars ir 10 kg. |
| --- | --- |

—

Elementārparaugu skaits: 100. Kopparauga svars ir 10 kg.

| — | Ja paraugu nav iespējams paņemt saskaņā ar iepriekš aprakstīto metodi to saimniecisko seku dēļ, ko rada kaitējums partijai (sakarā ar iepakojuma, transporta līdzekļa veidu un tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā ir pēc iespējas reprezentatīva, un to sīki apraksta un dokumentē. |
| --- | --- |

—

Ja paraugu nav iespējams paņemt saskaņā ar iepriekš aprakstīto metodi to saimniecisko seku dēļ, ko rada kaitējums partijai (sakarā ar iepakojuma, transporta līdzekļa veidu un tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā ir pēc iespējas reprezentatīva, un to sīki apraksta un dokumentē.

C.4.   Metode paraugu ņemšanai no žāvētiem augļiem (partijas svars mazāks par 15 tonnām), izņemot vīģes

Žāvētu augļu partijām, izņemot vīģes, kuru svars ir mazāks par 15 tonnām, atkarībā no partijas svara izmanto no 10 līdz 100 elementārparaugu ņemšanas plānu, lai kopparauga svars sasniegtu 1 līdz 10 kg.

Skaitļus, kas norādīti turpmāk minētajā tabulā, var izmantot, lai noteiktu, cik elementārparaugu jāņem.

2. tabula

Elementārparaugu skaits, kas jāņem atkarībā no žāvētu augļu partijas svara

| Partijas svars (tonnās) | Elementārparaugu skaits | Kopparauga svars (kg) |
| --- | --- | --- |
| ≤ 0,1 | 10 | 1 |
| > 0,1–≤ 0,2 | 15 | 1,5 |
| > 0,2–≤ 0,5 | 20 | 2 |
| > 0,5–≤ 1,0 | 30 | 3 |
| > 1,0–≤ 2,0 | 40 | 4 |
| > 2,0–≤ 5,0 | 60 | 6 |
| > 5,0–≤ 10,0 | 80 | 8 |
| > 10,0–≤ 15,0 | 100 | 10 |

Partijas svars (tonnās)

Elementārparaugu skaits

Kopparauga svars (kg)

≤ 0,1

10

1

> 0,1–≤ 0,2

15

1,5

> 0,2–≤ 0,5

20

2

> 0,5–≤ 1,0

30

3

> 1,0–≤ 2,0

40

4

> 2,0–≤ 5,0

60

6

> 5,0–≤ 10,0

80

8

> 10,0–≤ 15,0

100

10

C.5.   Paraugu ņemšana mazumtirdzniecības posmā

Ja iespējams, paraugu ņemšanu no pārtikas precēm mazumtirdzniecības posmā veic saskaņā ar I pielikuma šajā daļā noteiktajiem paraugu ņemšanas noteikumiem.

Ja tas nav iespējams, mazumtirdzniecības posmā var izmantot citu alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā nodrošina pietiekamu pārbaudāmās partijas reprezentativitāti, un to sīki apraksta un dokumentē. Jebkurā gadījumā kopparaugs sver vismaz 1 kg (6).

C.6.   Īpaši nosacījumi paraugu ņemšanai no žāvētiem augļiem, izņemot vakuumiesaiņojumos tirgotas žāvētas vīģes

No partijām, kuru svars ir 15 tonnas vai lielāks, ņem vismaz 25 elementārparaugus, iegūstot 10 kg smagu kopparaugu, un no partijām, kuru svars ir mazāks par 15 tonnām, ņem 25 % no 2. tabulā minētā elementārparaugu skaita, iegūstot kopparaugu, kura svars atbilst reprezentatīvās partijas svaram (skatīt 2. tabulu).

C.7.   Partijas vai apakšpartijas pieņemšana

| — | Pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību. |
| --- | --- |

—

Pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību.

| — | Noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību. |
| --- | --- |

—

Noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību.

D.   METODE PARAUGU ŅEMŠANAI NO ŽĀVĒTĀM VĪĢĒM, ZEMESRIEKSTIEM UN RIEKSTIEM

Šo paraugu ņemšanas metodi izmanto, lai oficiāli pārbaudītu maksimāli pieļaujamos noteiktos aflatoksīna B1 koncentrācijas līmeņus un aflatoksīnu kopējo daudzumu žāvētās vīģēs, zemesriekstos un riekstos.

D.1.   Elementārparauga svars

Ja I pielikuma D daļā nav noteikts citādi, elementārparauga svars ir apmēram 300 gramu.

Ja preču partijas ir mazumtirdzniecības iepakojumā, tad elementārparauga svars ir atkarīgs no mazumtirdzniecības iepakojuma svara.

Ja mazumtirdzniecības iepakojumu svars ir lielāks par 300 gramiem, kopparaugi attiecīgi svērs vairāk nekā 30 kg. Ja viena mazumtirdzniecības iepakojuma svars ievērojami pārsniedz 300 gramus, tad no katra atsevišķa mazumtirdzniecības iepakojuma kā elementārparaugu ņem attiecīgi 300 gramus. To var darīt, vai nu ņemot paraugu, vai laboratorijā. Tomēr gadījumos, kad šāda paraugu ņemšanas metode sabojātu partiju, radot nevēlamas saimnieciskas sekas (sakarā ar iepakojuma, transportlīdzekļa veidu un tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi. Ja, piemēram, vērtīgu produktu tirgo 500 gramu vai 1 kg mazumtirdzniecības iepakojumos, tad kopparaugu var iegūt, apvienojot mazāku elementārparaugu skaitu, nekā norādīts 1., 2. un 3. tabulā, ar nosacījumu, ka kopparauga svars atbilst 1., 2. un 3. tabulā norādītajam kopparauga svaram.

Ja mazumtirdzniecības iepakojums sver mazāk nekā 300 gramu un ja atšķirība nav ļoti liela, vienu mazumtirdzniecības iepakojumu uzskata par vienu elementārparaugu, iegūstot kopparaugu, kas sver mazāk nekā 30 kg. Ja mazumtirdzniecības iepakojums sver ievērojami mazāk par 300 gramiem, vienu elementārparaugu veido divi vai vairāki mazumtirdzniecības iepakojumi, svaru pēc iespējas tuvinot 300 gramiem.

D.2.   Vispārējs pārskats par metodi paraugu ņemšanai no žāvētām vīģēm, zemesriekstiem un riekstiem

1. tabula

Partiju dalījums apakšpartijās atkarībā no produkta un partijas svara

| Prece | Partijas svars (tonnās) | Apakšpartiju svars vai skaits | Elementārparaugu skaits | Kopparauga svars (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Žāvētas vīģes | ≥ 15 | 15–30 tonnas | 100 | 30 |
| < 15 | — | 10–100 (7) | ≤ 30 |
| Zemesrieksti, pistācijas, Brazīlijas rieksti un citi rieksti | ≥ 500 | 100 tonnas | 100 | 30 |
| > 125 un < 500 | 5 apakšpartijas | 100 | 30 |
| ≥ 15 un ≤ 125 | 25 tonnas | 100 | 30 |
| < 15 | — | 10–100 (7) | ≤ 30 |

Prece

Partijas svars (tonnās)

Apakšpartiju svars vai skaits

Elementārparaugu skaits

Kopparauga svars (kg)

Žāvētas vīģes

≥ 15

15–30 tonnas

100

30

< 15

—

10–100 (7)

≤ 30

Zemesrieksti, pistācijas, Brazīlijas rieksti un citi rieksti

≥ 500

100 tonnas

100

30

> 125 un < 500

5 apakšpartijas

100

30

≥ 15 un ≤ 125

25 tonnas

100

30

< 15

—

10–100 (7)

≤ 30

D.3.   Metode paraugu ņemšanai no žāvētām vīģēm, zemesriekstiem un riekstiem (partijas svars lielāks vai vienāds ar 15 tonnām)

| — | Ja apakšpartiju var fiziski nošķirt, katru partiju sadala apakšpartijās saskaņā ar 1. tabulu. Ņemot vērā, ka partijas svars ne vienmēr precīzi atbilst apakšpartiju svara reizinājumam, apakšpartijas svars var pārsniegt minēto svaru ne vairāk kā par 20 %. |
| --- | --- |

—

Ja apakšpartiju var fiziski nošķirt, katru partiju sadala apakšpartijās saskaņā ar 1. tabulu. Ņemot vērā, ka partijas svars ne vienmēr precīzi atbilst apakšpartiju svara reizinājumam, apakšpartijas svars var pārsniegt minēto svaru ne vairāk kā par 20 %.

| — | Paraugus no katras apakšpartijas ņem atsevišķi. |
| --- | --- |

—

Paraugus no katras apakšpartijas ņem atsevišķi.

| — | Elementārparaugu skaits: 100. |
| --- | --- |

—

Elementārparaugu skaits: 100.

| — | Kopparauga svars ir 30 kg, to sajauc un pirms malšanas sadala trijos vienādos laboratorijas paraugos pa 10 kg (šādi trijos apakšparaugos nav jādala zemesrieksti un rieksti, ko paredzēts turpmāk šķirot vai citādi fizikāli apstrādāt, tomēr tas būs atkarīgs no tādas iekārtas pieejamības, kas var homogenizēt 30 kg paraugu). |
| --- | --- |

—

Kopparauga svars ir 30 kg, to sajauc un pirms malšanas sadala trijos vienādos laboratorijas paraugos pa 10 kg (šādi trijos apakšparaugos nav jādala zemesrieksti un rieksti, ko paredzēts turpmāk šķirot vai citādi fizikāli apstrādāt, tomēr tas būs atkarīgs no tādas iekārtas pieejamības, kas var homogenizēt 30 kg paraugu).

| — | Katru laboratorijas paraugu, kura svars ir 10 kg, atsevišķi rūpīgi sasmalcina un kārtīgi samaisa, lai sasniegtu pilnīgu homogenizāciju saskaņā ar II pielikumā paredzētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

—

Katru laboratorijas paraugu, kura svars ir 10 kg, atsevišķi rūpīgi sasmalcina un kārtīgi samaisa, lai sasniegtu pilnīgu homogenizāciju saskaņā ar II pielikumā paredzētajiem noteikumiem.

| — | Ja paraugu nav iespējams paņemt saskaņā ar iepriekš aprakstīto metodi to saimniecisko seku dēļ, ko rada kaitējums partijai (sakarā ar iepakojuma, transporta līdzekļa veidu un tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā ir pēc iespējas reprezentatīva, un to sīki apraksta un dokumentē. |
| --- | --- |

—

Ja paraugu nav iespējams paņemt saskaņā ar iepriekš aprakstīto metodi to saimniecisko seku dēļ, ko rada kaitējums partijai (sakarā ar iepakojuma, transporta līdzekļa veidu un tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā ir pēc iespējas reprezentatīva, un to sīki apraksta un dokumentē.

D.4.   Metode paraugu ņemšanai no žāvētām vīģēm, zemesriekstiem un riekstiem (partijas svars < 15 tonnām)

To elementārparaugu skaits, kas jāņem, ir atkarīgs no partijas svara un nav mazāks par 10, bet nav lielāks par 100.

Lai noteiktu nepieciešamo elementārparaugu skaitu, var izmantot rādītājus, kas minēti turpmāk sniegtajā tabulā.

2. tabula

Elementārparaugu skaits, kas jāņem atkarībā no partijas svara un kopparauga sīkāks dalījums

| Partijas svars (tonnās) | Elementārparaugu skaits | Kopparauga svars (kg) (mazumtirdzniecības iepakojumu gadījumā kopparauga svars var būt atšķirīgs – skatīt D.1. punktu) | No kopparauga iegūto laboratorijas paraugu skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| ≤ 0,1 | 10 | 3 | 1 (nedala) |
| > 0,1–≤ 0,2 | 15 | 4,5 | 1 (nedala) |
| > 0,2–≤ 0,5 | 20 | 6 | 1 (nedala) |
| > 0,5–≤ 1,0 | 30 | 9 (– < 12 kg) | 1 (nedala) |
| > 1,0–≤ 2,0 | 40 | 12 | 2 |
| > 2,0–≤ 5,0 | 60 | 18 (– < 24 kg) | 2 |
| > 5,0–≤ 10,0 | 80 | 24 | 3 |
| > 10,0–≤ 15,0 | 100 | 30 | 3 |

Partijas svars (tonnās)

Elementārparaugu skaits

Kopparauga svars (kg) (mazumtirdzniecības iepakojumu gadījumā kopparauga svars var būt atšķirīgs – skatīt D.1. punktu)

No kopparauga iegūto laboratorijas paraugu skaits

≤ 0,1

10

3

1 (nedala)

> 0,1–≤ 0,2

15

4,5

1 (nedala)

> 0,2–≤ 0,5

20

6

1 (nedala)

> 0,5–≤ 1,0

30

9 (– < 12 kg)

1 (nedala)

> 1,0–≤ 2,0

40

12

2

> 2,0–≤ 5,0

60

18 (– < 24 kg)

2

> 5,0–≤ 10,0

80

24

3

> 10,0–≤ 15,0

100

30

3

| — | Kopparauga svars ≤ 30 kg, to sajauc un pirms malšanas sadala divos vai trijos vienādos laboratorijas paraugos, kas sver ≤ 10 kg (šādi divos vai trijos apakšparaugos nav jādala žāvētas vīģes, zemesrieksti un rieksti, ko paredzēts turpmāk šķirot vai citādi fizikāli apstrādāt, tomēr tas būs atkarīgs no tādas iekārtas pieejamības, kas var homogenizēt paraugus, kuri sver līdz 30 kg).
  Gadījumos, kad kopparaugs sver mazāk nekā 30 kg, kopparaugs ir jāsadala laboratorijas paraugos pēc šādas shēmas:






  — | < 12 kg: nedala laboratorijas paraugos, |
| --- | --- | --- |

—

Kopparauga svars ≤ 30 kg, to sajauc un pirms malšanas sadala divos vai trijos vienādos laboratorijas paraugos, kas sver ≤ 10 kg (šādi divos vai trijos apakšparaugos nav jādala žāvētas vīģes, zemesrieksti un rieksti, ko paredzēts turpmāk šķirot vai citādi fizikāli apstrādāt, tomēr tas būs atkarīgs no tādas iekārtas pieejamības, kas var homogenizēt paraugus, kuri sver līdz 30 kg).

Gadījumos, kad kopparaugs sver mazāk nekā 30 kg, kopparaugs ir jāsadala laboratorijas paraugos pēc šādas shēmas:

—

< 12 kg: nedala laboratorijas paraugos,

| — | ≥ 12–< 24 kg: dala 2 laboratorijas paraugos, |
| --- | --- |

—

≥ 12–< 24 kg: dala 2 laboratorijas paraugos,

| — | ≥ 24 kg: dala 3 laboratorijas paraugos. |
| --- | --- |

—

≥ 24 kg: dala 3 laboratorijas paraugos.

| — | Katru laboratorijas paraugu atsevišķi rūpīgi sasmalcina un kārtīgi samaisa, lai nodrošinātu pilnīgu homogenizāciju saskaņā ar II pielikumā paredzētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

—

Katru laboratorijas paraugu atsevišķi rūpīgi sasmalcina un kārtīgi samaisa, lai nodrošinātu pilnīgu homogenizāciju saskaņā ar II pielikumā paredzētajiem noteikumiem.

| — | Ja paraugu nav iespējams paņemt saskaņā ar iepriekš aprakstīto metodi to saimniecisko seku dēļ, ko rada kaitējums partijai (sakarā ar iepakojuma, transportlīdzekļa veidu un tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā ir pēc iespējas reprezentatīva, un to sīki apraksta un dokumentē. |
| --- | --- |

—

Ja paraugu nav iespējams paņemt saskaņā ar iepriekš aprakstīto metodi to saimniecisko seku dēļ, ko rada kaitējums partijai (sakarā ar iepakojuma, transportlīdzekļa veidu un tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā ir pēc iespējas reprezentatīva, un to sīki apraksta un dokumentē.

D.5.   Paraugu ņemšana atvasinātiem produktiem un saliktiem pārtikas produktiem

D.5.1.   Atvasināti produkti ar ļoti maza izmēra daļiņām, piemēram, milti, zemesriekstu sviests (homogēni izkliedēts piesārņojums ar aflatoksīniem)

| — | Elementārparaugu skaits: 100. No partijām, kas sver mazāk nekā 50 tonnas, atkarībā no partijas svara vajadzīgi 10 līdz 100 elementārparaugi (skatīt 3. tabulu).
  3. tabula
  Elementārparaugu skaits, kas jāņem atkarībā no partijas svara







  Partijas svars (tonnās) | Elementārparaugu skaits | Kopparauga svars (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| ≤ 1 | 10 | 1 |
| > 1–≤ 3 | 20 | 2 |
| > 3–≤ 10 | 40 | 4 |
| > 10–≤ 20 | 60 | 6 |
| > 20–≤ 50 | 100 | 10 |

—

Elementārparaugu skaits: 100. No partijām, kas sver mazāk nekā 50 tonnas, atkarībā no partijas svara vajadzīgi 10 līdz 100 elementārparaugi (skatīt 3. tabulu).

3. tabula

Elementārparaugu skaits, kas jāņem atkarībā no partijas svara

Partijas svars (tonnās)

Elementārparaugu skaits

Kopparauga svars (kg)

≤ 1

10

1

> 1–≤ 3

20

2

> 3–≤ 10

40

4

> 10–≤ 20

60

6

> 20–≤ 50

100

10

| — | Elementārparauga svars ir apmēram 100 grami. Ja partijas ir mazumtirdzniecības iepakojumā, tad elementārparauga svars ir atkarīgs no mazumtirdzniecības iepakojuma svara. |
| --- | --- |

—

Elementārparauga svars ir apmēram 100 grami. Ja partijas ir mazumtirdzniecības iepakojumā, tad elementārparauga svars ir atkarīgs no mazumtirdzniecības iepakojuma svara.

| — | Kopparauga svars ir 1 līdz 10 kg (pietiekami samaisīts). |
| --- | --- |

—

Kopparauga svars ir 1 līdz 10 kg (pietiekami samaisīts).

D.5.2.   Citi atvasināti produkti ar relatīvi liela izmēra daļiņām (heterogēni izkliedēts piesārņojums ar aflatoksīniem)

Paraugu ņemšanas metode un pieņemšanas kritēriji attiecībā uz žāvētām vīģēm, zemesriekstiem un riekstiem (D.3. un D.4.).

D.6.   Paraugu ņemšana mazumtirdzniecības posmā

Ja iespējams, paraugu ņemšanu no pārtikas precēm mazumtirdzniecības posmā veic saskaņā ar I pielikuma šajā daļā nosacītajiem paraugu ņemšanas noteikumiem.

Ja tas nav iespējams, mazumtirdzniecības posmā var izmantot citas efektīvas paraugu ņemšanas metodes ar noteikumu, ka tās nodrošina pietiekamu pārbaudāmās partijas kopparauga reprezentativitāti, un tās sīki apraksta un dokumentē. Jebkurā gadījumā kopparaugam ir jāsver vismaz 1 kg (8).

D.7.   Īpaša metode paraugu ņemšanai no zemesriekstiem, riekstiem, žāvētām vīģēm un atvasinātiem produktiem, ko tirgo vakuumiesaiņojumos

D.7.1.   Pistācijas, zemesrieksti, Brazīlijas rieksti un žāvētas vīģes

No partijām, kuru svars ir 15 tonnas vai lielāks, ņem vismaz 50 elementārparaugus, iegūstot 30 kg smagu kopparaugu, bet no partijām, kuru svars ir mazāks par 15 tonnām, ņem 50 % no 2. tabulā minētā elementārparaugu skaita, iegūstot kopparaugu, kura svars ir vienāds ar reprezentatīvās partijas svaru (skatīt 2. tabulu).

D.7.2.   Rieksti, izņemot pistācijas, un Brazīlijas rieksti

No partijām, kuru svars ir 15 tonnas vai lielāks, ņem vismaz 25 elementārparaugus, iegūstot 30 kg smagu kopparaugu, un no partijām, kuru svars ir mazāks par 15 tonnām, ņem 25 % no 2. tabulā minētā elementārparaugu skaita, iegūstot kopparaugu, kura svars atbilst reprezentatīvās partijas svaram (skatīt 2. tabulu).

D.7.3.   Produkti, kas iegūti no riekstiem, vīģēm un zemesriekstiem un kas ir ar maza izmēra daļiņām

No partijām, kuru svars ir 50 tonnas vai lielāks, ņem vismaz 25 elementārparaugus, iegūstot 10 kg smagu kopparaugu, un no partijām, kuru svars ir mazāks par 50 tonnām, ņem 25 % no 3. tabulā minētā elementārparaugu skaita, iegūstot kopparaugu, kura svars ir vienāds ar reprezentatīvās partijas svaru (skatīt 3. tabulu).

D.8.   Partijas vai apakšpartijas pieņemšana

| — | Žāvētām vīģēm, zemesriekstiem un riekstiem, kam veicama šķirošana vai cita fizikāla apstrāde:






  — | pieņem, ja kopparauga vai laboratorijas paraugu vidējais lielums atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību, |
| --- | --- | --- |

—

Žāvētām vīģēm, zemesriekstiem un riekstiem, kam veicama šķirošana vai cita fizikāla apstrāde:

—

pieņem, ja kopparauga vai laboratorijas paraugu vidējais lielums atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību,

| — | noraida, ja kopparauga vai laboratorijas paraugu vidējais lielums neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību. |
| --- | --- |

—

noraida, ja kopparauga vai laboratorijas paraugu vidējais lielums neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību.

| — | Žāvētām vīģēm, zemesriekstiem un riekstiem, kas paredzēti tiešai lietošanai uzturā:






  — | pieņem, ja neviens no laboratorijas paraugiem nepārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību, |
| --- | --- | --- |

—

Žāvētām vīģēm, zemesriekstiem un riekstiem, kas paredzēti tiešai lietošanai uzturā:

—

pieņem, ja neviens no laboratorijas paraugiem nepārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību,

| — | noraida, ja viens vai vairāki laboratorijas paraugi neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību. |
| --- | --- |

—

noraida, ja viens vai vairāki laboratorijas paraugi neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību.

| — | Gadījumos, kad kopparauga svars ir 12 kg vai mazāk:






  — | pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību, |
| --- | --- | --- |

—

Gadījumos, kad kopparauga svars ir 12 kg vai mazāk:

—

pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību,

| — | noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību. |
| --- | --- |

—

noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību.

E.   METODE PARAUGU ŅEMŠANAI NO GARŠVIELĀM

Šo paraugu ņemšanas metodi izmanto, lai oficiāli pārbaudītu maksimāli pieļaujamos aflatoksīna B1 un aflatoksīnu kopējā daudzuma koncentrācijas līmeņus garšvielās.

E.1.   Elementārparauga svars

Ja I pielikuma E daļā nav noteikts citādi, elementārparauga svars ir apmēram 100 gramu.

Ja preču partijas ir mazumtirdzniecības iepakojumā, tad elementārparauga svars ir atkarīgs no mazumtirdzniecības iepakojuma svara.

Ja viena mazumtirdzniecības iepakojuma svars ir lielāks par 100 gramiem, tad iegūstamo kopparaugu svars ir lielāks par 10 kg. Ja viena mazumtirdzniecības iepakojuma svars ir >> 100 gramiem, tad kā elementārparaugu no katra mazumtirdzniecības iepakojuma ņem attiecīgi 100 gramus. To var darīt, vai nu ņemot paraugu, vai laboratorijā. Tomēr gadījumos, kad šāda paraugu ņemšanas metode sabojātu partiju, radot nevēlamas saimnieciskas sekas (sakarā ar iepakojuma, transportlīdzekļa veidu vai tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi. Ja, piemēram, vērtīgu produktu tirgo 500 gramu vai 1 kg mazumtirdzniecības iepakojumos, tad kopparaugu var iegūt, apvienojot mazāku elementārparaugu skaitu, nekā norādīts 1. un 2. tabulā, ar nosacījumu, ka kopparauga svars atbilst 1. un 2. tabulā norādītajam kopparauga svaram.

Ja mazumtirdzniecības iepakojums sver mazāk nekā 100 gramu un atšķirība nav ļoti liela, vienu mazumtirdzniecības iepakojumu uzskata par vienu elementārparaugu, iegūstot kopparaugu, kas sver mazāk nekā 10 kg. Ja mazumtirdzniecības iepakojums sver ievērojami mazāk nekā 100 gramu, vienu elementārparaugu veido divi vai vairāki mazumtirdzniecības iepakojumi, svaru pēc iespējas tuvinot 100 gramiem.

E.2.   Vispārējs pārskats par metodi paraugu ņemšanai no garšvielām

1. tabula

Partiju dalījums apakšpartijās atkarībā no produkta un partijas svara

| Prece | Partijas svars (tonnās) | Apakšpartiju svars vai skaits | Elementārparaugu skaits | Kopparauga svars (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Garšvielas | ≥ 15 | 25 tonnas | 100 | 10 |
| < 15 | — | 5–100 (9) | 0,5–10 |

Prece

Partijas svars (tonnās)

Apakšpartiju svars vai skaits

Elementārparaugu skaits

Kopparauga svars (kg)

Garšvielas

≥ 15

25 tonnas

100

10

< 15

—

5–100 (9)

0,5–10

E.3.   Metode paraugu ņemšanai no garšvielām (partijas svars lielāks vai vienāds ar 15 tonnām)

| — | Ja apakšpartiju var fiziski nošķirt, katru partiju sadala apakšpartijās saskaņā ar 1. tabulu. Ņemot vērā, ka partijas svars ne vienmēr precīzi atbilst apakšpartiju svara reizinājumam, apakšpartijas svars var pārsniegt minēto svaru ne vairāk kā par 20 %. |
| --- | --- |

—

Ja apakšpartiju var fiziski nošķirt, katru partiju sadala apakšpartijās saskaņā ar 1. tabulu. Ņemot vērā, ka partijas svars ne vienmēr precīzi atbilst apakšpartiju svara reizinājumam, apakšpartijas svars var pārsniegt minēto svaru ne vairāk kā par 20 %.

| — | Paraugus no katras apakšpartijas ņem atsevišķi. |
| --- | --- |

—

Paraugus no katras apakšpartijas ņem atsevišķi.

| — | Elementārparaugu skaits: 100. Kopparauga svars ir 10 kg. |
| --- | --- |

—

Elementārparaugu skaits: 100. Kopparauga svars ir 10 kg.

| — | Ja paraugu nav iespējams paņemt saskaņā ar iepriekš aprakstīto metodi to saimniecisko seku dēļ, ko rada kaitējums partijai (sakarā ar iepakojuma, transportlīdzekļa veidu un tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā ir pēc iespējas reprezentatīva, un to sīki apraksta un dokumentē. |
| --- | --- |

—

Ja paraugu nav iespējams paņemt saskaņā ar iepriekš aprakstīto metodi to saimniecisko seku dēļ, ko rada kaitējums partijai (sakarā ar iepakojuma, transportlīdzekļa veidu un tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā ir pēc iespējas reprezentatīva, un to sīki apraksta un dokumentē.

E.4.   Metode paraugu ņemšanai no garšvielām (partijas svars mazāks par 5 tonnām)

Garšvielu partijām, kuru svars ir mazāks par 15 tonnām, atkarībā no partijas svara izmanto no 5 līdz 100 elementārparaugu ņemšanas plānu, lai kopparauga svars sasniegtu no 0,5 līdz 10 kg.

Skaitļus, kas norādīti turpmāk minētajā tabulā, var izmantot, lai noteiktu, cik elementārparaugu jāņem.

2. tabula

Elementārparaugu skaits, kas jāņem atkarībā no garšvielu partijas svara

| Partijas svars (tonnās) | Elementārparaugu skaits | Kopparauga svars (kg) |
| --- | --- | --- |
| ≤ 0,01 | 5 | 0,5 |
| > 0,01–≤ 0,1 | 10 | 1 |
| > 0,1–≤ 0,2 | 15 | 1,5 |
| > 0,2–≤ 0,5 | 20 | 2 |
| > 0,5–≤ 1,0 | 30 | 3 |
| > 1,0–≤ 2,0 | 40 | 4 |
| > 2,0–≤ 5,0 | 60 | 6 |
| > 5,0–≤ 10,0 | 80 | 8 |
| > 10,0–≤ 15,0 | 100 | 10 |

Partijas svars (tonnās)

Elementārparaugu skaits

Kopparauga svars (kg)

≤ 0,01

5

0,5

> 0,01–≤ 0,1

10

1

> 0,1–≤ 0,2

15

1,5

> 0,2–≤ 0,5

20

2

> 0,5–≤ 1,0

30

3

> 1,0–≤ 2,0

40

4

> 2,0–≤ 5,0

60

6

> 5,0–≤ 10,0

80

8

> 10,0–≤ 15,0

100

10

E.5.   Paraugu ņemšana mazumtirdzniecības posmā

Ja iespējams, paraugu ņemšanu no pārtikas precēm mazumtirdzniecības posmā veic saskaņā ar I pielikuma šajā daļā noteiktajiem paraugu ņemšanas noteikumiem.

Ja tas nav iespējams, mazumtirdzniecības posmā var izmantot citu efektīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā nodrošina pietiekamu pārbaudāmās partijas kopparauga reprezentativitāti, un to sīki apraksta un dokumentē. Jebkurā gadījumā kopparaugs sver vismaz 0,5 kg (10).

E.6.   Īpaša metode paraugu ņemšanai no vakuumiesaiņojumos tirgotām garšvielām

No partijām, kuru svars ir 15 tonnas vai lielāks, ņem vismaz 25 elementārparaugus, iegūstot 10 kg smagu kopparaugu, bet no partijām, kuru svars ir mazāks par 15 tonnām, ņem 25 % no 2. tabulā minētā elementārparaugu skaita, iegūstot kopparaugu, kura svars atbilst reprezentatīvās partijas svaram (skatīt 2. tabulu).

E.7.   Partijas vai apakšpartijas pieņemšana

| — | Pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību. |
| --- | --- |

—

Pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību.

| — | Noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību. |
| --- | --- |

—

Noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību.

F.   METODE PARAUGU ŅEMŠANAI NO PIENA UN PIENA PRODUKTIEM, MĀTES PIENA AIZSTĀJĒJA ZĪDAIŅIEM UN PIEBAROŠANAS PĀRTIKAS, ARĪ PIENA ZĪDAIŅIEM UN PIENA MAISĪJUMIEM PIEBAROŠANAI

Šo paraugu ņemšanas metodi izmanto, lai oficiāli pārbaudītu maksimāli pieļaujamos noteiktos aflatoksīna M1 koncentrācijas līmeņus pienā un piena produktos, mātes piena aizstājējā zīdaiņiem un piebarošanas pārtikā, tostarp pienā zīdaiņiem un piena maisījumos piebarošanai, kā arī īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētos diētiskos pārtikas produktos, kas īpaši paredzēti bērniem.

F.1.   Metode paraugu ņemšanai no piena, piena produktiem, mātes piena aizstājēja zīdaiņiem un piebarošanas pārtikas, arī piena zīdaiņiem un piena maisījumiem piebarošanai

Kopparauga svars ir vismaz 1 kg vai 1 litrs, izņemot tos gadījumus, kad tas nav iespējams, piemēram, paraugu veido viena pudele.

Minimālais elementārparaugu skaits, ko ņem no partijas, atbilst 1. tabulā norādītajam. Elementārparaugu skaitu nosaka tas, kādā formā konkrētos produktus parasti laiž tirgū. Šķidriem produktiem, kuri ir bez taras, tieši pirms paraugu ņemšanas partiju rūpīgi izmaisa, ciktāl tas ir iespējams, ar roku darbu vai mehāniskiem līdzekļiem. Šajā gadījumā var uzskatīt, ka aflatoksīns M1 konkrētajā partijā ir izkliedēts vienmērīgi. Tādēļ, lai izveidotu kopparaugu, ir pietiekami paņemt no partijas trīs elementārparaugus.

Elementārparaugu svars, ko visbiežāk veido pudele vai iepakojums, ir vienāds. Viena elementārparauga svars ir vismaz 100 gramu, un iegūtā kopparauga svars ir vismaz 1 kg vai 1 litrs. Atkāpes no šīs metodes reģistrē I pielikuma A.3.8. punktā paredzētajā paraugu ņemšanas protokolā.

1. tabula

Minimālais elementārparaugu skaits, kas jāņem no partijas

| Tirdzniecības veids | Partijas tilpums vai svars (litros vai kilogramos) | Minimālais elementārparaugu skaits, kas jāņem | Minimālais kopparauga tilpums vai svars (litros vai kilogramos) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bez taras | — | 3–5 | 1 |
| Pudelēs/iepakojumā | ≤ 50 | 3 | 1 |
| Pudelēs/iepakojumā | 50 līdz 500 | 5 | 1 |
| Pudelēs/iepakojumā | > 500 | 10 | 1 |

Tirdzniecības veids

Partijas tilpums vai svars (litros vai kilogramos)

Minimālais elementārparaugu skaits, kas jāņem

Minimālais kopparauga tilpums vai svars (litros vai kilogramos)

Bez taras

—

3–5

1

Pudelēs/iepakojumā

≤ 50

3

1

Pudelēs/iepakojumā

50 līdz 500

5

1

Pudelēs/iepakojumā

> 500

10

1

F.2.   Paraugu ņemšana mazumtirdzniecības posmā

Ja iespējams, paraugu ņemšanu no pārtikas precēm mazumtirdzniecības posmā veic saskaņā ar I pielikuma šajā daļā nosacītajiem paraugu ņemšanas noteikumiem.

Ja tas nav iespējams, mazumtirdzniecības posmā var izmantot alternatīvas paraugu ņemšanas metodes ar noteikumu, ka tās nodrošina pietiekamu pārbaudāmās partijas kopparauga reprezentativitāti, un to sīki apraksta un dokumentē (11).

F.3.   Partijas vai apakšpartijas pieņemšana

| — | Pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību (vai izšķiršanas robežu – skatīt II pielikuma 4.4. punktu). |
| --- | --- |

—

Pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību (vai izšķiršanas robežu – skatīt II pielikuma 4.4. punktu).

| — | Noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību (vai izšķiršanas robežu – skatīt II pielikuma 4.4. punktu). |
| --- | --- |

—

Noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību (vai izšķiršanas robežu – skatīt II pielikuma 4.4. punktu).

G.   METODE PARAUGU ŅEMŠANAI NO KAFIJAS UN KAFIJAS PRODUKTIEM

Šo paraugu ņemšanas metodi izmanto, lai oficiāli pārbaudītu maksimāli pieļaujamos noteiktos ohratoksīna A koncentrācijas līmeņus grauzdētās kafijas pupiņās, grauzdētā maltā kafijā un šķīstošajā kafijā.

G.1.   Elementārparauga svars

Ja I pielikuma G daļā nav noteikts citādi, elementārparauga svars ir apmēram 100 gramu.

Ja preču partija ir mazumtirdzniecības iepakojumā, elementārparauga svars ir atkarīgs no mazumtirdzniecības iepakojuma svara.

Ja mazumtirdzniecības iepakojums sver vairāk nekā 100 gramu, kopparaugu svars attiecīgi ir lielāks par 10 kg. Ja viena mazumtirdzniecības iepakojuma svars ievērojami pārsniedz 100 gramus, tad no katra atsevišķa mazumtirdzniecības iepakojuma kā elementārparaugu ņem 100 gramus. To var darīt, vai nu ņemot paraugu, vai laboratorijā. Tomēr gadījumos, kad šāda paraugu ņemšanas metode sabojātu partiju, radot nevēlamas saimnieciskas sekas (sakarā ar iepakojuma, transportlīdzekļa veidu vai tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi. Ja, piemēram, vērtīgu produktu tirgo 500 gramu vai 1 kg mazumtirdzniecības iepakojumos, tad kopparaugu var iegūt, apvienojot mazāku elementārparaugu skaitu, nekā norādīts 1. un 2. tabulā, ar nosacījumu, ka kopparauga svars atbilst 1. un 2. tabulā norādītajam kopparauga svaram.

Ja mazumtirdzniecības iepakojums sver mazāk nekā 100 gramiem un ja atšķirība nav ļoti liela, vienu mazumtirdzniecības iepakojumu uzskata par vienu elementārparaugu, iegūstot kopparaugu, kas sver mazāk nekā 10 kg. Ja mazumtirdzniecības iepakojums sver ievērojami mazāk par 100 gramiem, vienu elementārparaugu veido divi vai vairāki mazumtirdzniecības iepakojumi, svaru pēc iespējas tuvinot 100 gramiem.

G.2.   Vispārējs pārskats par metodi paraugu ņemšanai no grauzdētas kafijas

1. tabula

Partiju dalījums apakšpartijās atkarībā no produkta un partijas svara

| Prece | Partijas svars (tonnās) | Apakšpartiju svars vai skaits | Elementārparaugu skaits | Kopparauga svars (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grauzdētas kafijas pupiņas, grauzdēta malta kafija, šķīstošā kafija | ≥ 15 | 15–30 tonnas | 100 | 10 |
| < 15 | — | 10–100 (12) | 1–10 |

Prece

Partijas svars (tonnās)

Apakšpartiju svars vai skaits

Elementārparaugu skaits

Kopparauga svars (kg)

Grauzdētas kafijas pupiņas, grauzdēta malta kafija, šķīstošā kafija

≥ 15

15–30 tonnas

100

10

< 15

—

10–100 (12)

1–10

G.3.   Metode paraugu ņemšanai no grauzdētām kafijas pupiņām, grauzdētas maltas kafijas, šķīstošās kafijas (partijas svars lielāks vai vienāds ar 15 tonnām)

| — | Ja apakšpartiju var fiziski nošķirt, katru partiju sadala apakšpartijās saskaņā ar 1. tabulu. Tā kā partijas svars ne vienmēr precīzi atbilst apakšpartiju svara reizinājumam, apakšpartijas svars var atšķirties no minētā svara ne vairāk kā par 20 %. |
| --- | --- |

—

Ja apakšpartiju var fiziski nošķirt, katru partiju sadala apakšpartijās saskaņā ar 1. tabulu. Tā kā partijas svars ne vienmēr precīzi atbilst apakšpartiju svara reizinājumam, apakšpartijas svars var atšķirties no minētā svara ne vairāk kā par 20 %.

| — | Paraugus no katras apakšpartijas ņem atsevišķi. |
| --- | --- |

—

Paraugus no katras apakšpartijas ņem atsevišķi.

| — | Elementārparaugu skaits: 100. |
| --- | --- |

—

Elementārparaugu skaits: 100.

| — | Kopparauga svars: 10 kg. |
| --- | --- |

—

Kopparauga svars: 10 kg.

| — | Ja paraugu nav iespējams paņemt saskaņā ar iepriekš aprakstīto metodi to nevēlamo saimniecisko seku dēļ, ko rada kaitējums partijai (sakarā ar iepakojuma, transportlīdzekļa veidu un tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā ir pēc iespējas reprezentatīva, un to sīki apraksta un dokumentē. |
| --- | --- |

—

Ja paraugu nav iespējams paņemt saskaņā ar iepriekš aprakstīto metodi to nevēlamo saimniecisko seku dēļ, ko rada kaitējums partijai (sakarā ar iepakojuma, transportlīdzekļa veidu un tamlīdzīgi), var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā ir pēc iespējas reprezentatīva, un to sīki apraksta un dokumentē.

G.4.   Metode paraugu ņemšanai no grauzdētām kafijas pupiņām, grauzdētas maltas kafijas, šķīstošās kafijas (partijas svars mazāks par 15 tonnām)

Grauzdētām kafijas pupiņām, grauzdētai maltai kafijai, šķīstošajai kafijai, kuras svars ir mazāks par 15 tonnām, atkarībā no partijas svara izmanto no 10 līdz 100 elementārparaugu ņemšanas plānu, lai kopparauga svars sasniegtu no 1 līdz 10 kg.

Turpmāk sniegtajā tabulā norādītos skaitļus var izmantot, lai noteiktu, cik elementārparaugu jāņem.

2. tabula

Elementārparaugu skaits, kas jāņem atkarībā no grauzdētu kafijas pupiņu, grauzdētas maltas kafijas, šķīstošās kafijas partijas svara

| Partijas svars (tonnās) | Elementārparaugu skaits | Kopparauga svars (kg) |
| --- | --- | --- |
| ≤ 0,1 | 10 | 1 |
| > 0,1–≤ 0,2 | 15 | 1,5 |
| > 0,2–≤ 0,5 | 20 | 2 |
| > 0,5–≤ 1,0 | 30 | 3 |
| > 1,0–≤ 2,0 | 40 | 4 |
| > 2,0–≤ 5,0 | 60 | 6 |
| > 5,0–≤ 10,0 | 80 | 8 |
| > 10,0–≤ 15,0 | 100 | 10 |

Partijas svars (tonnās)

Elementārparaugu skaits

Kopparauga svars (kg)

≤ 0,1

10

1

> 0,1–≤ 0,2

15

1,5

> 0,2–≤ 0,5

20

2

> 0,5–≤ 1,0

30

3

> 1,0–≤ 2,0

40

4

> 2,0–≤ 5,0

60

6

> 5,0–≤ 10,0

80

8

> 10,0–≤ 15,0

100

10

G.5.   Metode paraugu ņemšanai no vakuumiesaiņojumos tirgotām grauzdētām kafijas pupiņām, grauzdētas maltas kafijas, šķīstošās kafijas

No partijām, kuru svars ir 15 tonnas vai lielāks, ņem vismaz 25 elementārparaugus, iegūstot 10 kg smagu kopparaugu, bet no partijām, kuru svars ir mazāks par 15 tonnām, ņem 25 % no 2. tabulā minētā elementārparaugu skaita, iegūstot kopparaugu, kura svars atbilst reprezentatīvās partijas svaram (skatīt 2. tabulu).

G.6.   Paraugu ņemšana mazumtirdzniecības posmā

Ja iespējams, paraugu ņemšanu no pārtikas precēm mazumtirdzniecības posmā veic saskaņā ar I pielikuma šajā daļā nosacītajiem paraugu ņemšanas noteikumiem.

Ja tas nav iespējams, mazumtirdzniecības posmā var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā nodrošina pietiekamu pārbaudāmās partijas kopparauga reprezentativitāti, un to sīki apraksta un dokumentē. Jebkurā gadījumā kopparaugs sver vismaz 1 kg (13).

G.7.   Partijas vai apakšpartijas pieņemšana

| — | Pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību. |
| --- | --- |

—

Pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību.

| — | Noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību. |
| --- | --- |

—

Noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību.

H.   METODE PARAUGU ŅEMŠANAI NO AUGĻU SULĀM, TAI SKAITĀ NO VĪNOGU SULAS, VĪNOGU MISAS, SIDRA UN VĪNA

Šo paraugu ņemšanas metodi izmanto, lai oficiāli pārbaudītu šādus maksimāli pieļaujamos noteiktos līmeņus:

| — | ohratoksīna A koncentrācijas līmeni vīnā, vīnogu sulā un vīnogu misā un |
| --- | --- |

—

ohratoksīna A koncentrācijas līmeni vīnā, vīnogu sulā un vīnogu misā un

| — | patulīna koncentrācijas līmeni augļu sulās, augļu nektārā, alkoholiskajos dzērienos, sidrā un citos fermentētos dzērienos, kas iegūti no āboliem vai kas satur ābolu sulu. |
| --- | --- |

—

patulīna koncentrācijas līmeni augļu sulās, augļu nektārā, alkoholiskajos dzērienos, sidrā un citos fermentētos dzērienos, kas iegūti no āboliem vai kas satur ābolu sulu.

H.1.   Paraugu ņemšanas metode

Kopparauga tilpums ir vismaz 1 litrs, izņemot gadījumus, kad tas nav iespējams, piemēram, paraugu veido viena pudele.

Minimālais elementārparaugu skaits, ko ņem no partijas, atbilst 1. tabulā norādītajam. Elementārparaugu skaitu nosaka tas, kādā formā parasti konkrētos produktus laiž tirgū. Šķidriem produktiem, kuri ir bez taras, tieši pirms paraugu ņemšanas partiju rūpīgi izmaisa, ciktāl tas ir iespējams, ar rokām vai mehāniskiem līdzekļiem. Šajā gadījumā var uzskatīt, ka ohratoksīns A un patulīns konkrētajā partijā ir izkliedēts vienmērīgi. Tādēļ, lai izveidotu kopparaugu, ir pietiekami paņemt no partijas trīs elementārparaugus.

Elementārparaugu, ko bieži vien veido pudele vai iepakojums, svars ir vienāds. Viena elementārparauga svars ir vismaz 100 gramu, un iegūtā kopparauga tilpums ir vismaz 1 litrs. Atkāpes no šīs metodes jāreģistrē I pielikuma A.3.8. punktā paredzētajā paraugu ņemšanas protokolā.

1. tabula

Minimālais elementārparaugu skaits, kas jāņem no katras partijas

| Tirdzniecības veids | Partijas tilpums (litros) | Minimālais elementārparaugu skaits, kas jāņem | Minimālais partijas kopparauga tilpums (litros) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bez taras (augļu sula, alkoholiskie dzērieni, sidrs, vīns) | — | 3 | 1 |
| Pudelēs/pakās (augļu sula, alkoholiskie dzērieni, sidrs) | ≤ 50 | 3 | 1 |
| Pudelēs/pakās (augļu sula, alkoholiskie dzērieni, sidrs) | 50 līdz 500 | 5 | 1 |
| Pudelēs/pakās (augļu sula, alkoholiskie dzērieni, sidrs) | > 500 | 10 | 1 |
| Pudelēs/pakās (vīns) | ≤ 50 | 1 | 1 |
| Pudelēs/pakās (vīns) | 50 līdz 500 | 2 | 1 |
| Pudelēs/pakās (vīns) | > 500 | 3 | 1 |

Tirdzniecības veids

Partijas tilpums (litros)

Minimālais elementārparaugu skaits, kas jāņem

Minimālais partijas kopparauga tilpums (litros)

Bez taras (augļu sula, alkoholiskie dzērieni, sidrs, vīns)

—

3

1

Pudelēs/pakās (augļu sula, alkoholiskie dzērieni, sidrs)

≤ 50

3

1

Pudelēs/pakās (augļu sula, alkoholiskie dzērieni, sidrs)

50 līdz 500

5

1

Pudelēs/pakās (augļu sula, alkoholiskie dzērieni, sidrs)

> 500

10

1

Pudelēs/pakās (vīns)

≤ 50

1

1

Pudelēs/pakās (vīns)

50 līdz 500

2

1

Pudelēs/pakās (vīns)

> 500

3

1

H.2.   Paraugu ņemšana mazumtirdzniecības posmā

Ja iespējams, paraugu ņemšanu no pārtikas precēm mazumtirdzniecības posmā veic saskaņā ar I pielikuma šajā daļā nosacītajiem paraugu ņemšanas noteikumiem (14).

Ja tas nav iespējams, mazumtirdzniecības posmā var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā nodrošina pietiekamu pārbaudāmās partijas kopparauga reprezentativitāti, un to sīki apraksta un dokumentē.

H.3.   Partijas vai apakšpartijas pieņemšana

| — | Pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījumu nenoteiktību. |
| --- | --- |

—

Pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījumu nenoteiktību.

| — | Noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību. |
| --- | --- |

—

Noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību.

I.   METODE PARAUGU ŅEMŠANAI PRODUKTIEM NO ĀBOLU GABALIŅIEM UN ĀBOLU SULAS, UN PRODUKTIEM NO ĀBOLU GABALIŅIEM, KAS PAREDZĒTI ZĪDAIŅIEM UN MAZIEM BĒRNIEM

Šo paraugu ņemšanas metodi lieto, lai oficiāli pārbaudītu noteiktos maksimāli pieļaujamos patulīna koncentrācijas līmeņus produktos no ābolu gabaliņiem un ābolu sulā, un produktos no ābolu gabaliņiem, kas paredzēti zīdaiņiem un maziem bērniem.

I.1.   Paraugu ņemšanas metode

Kopparaugs sver vismaz 1 kg, izņemot gadījumus, ja tas nav iespējams, piemēram, ņemot par paraugu vienu iepakojumu.

Minimālais elementārparaugu skaits, ko ņem no partijas, atbilst 1. tabulā norādītajam. Šķidru produktu gadījumā tieši pirms paraugu ņemšanas partiju rūpīgi izmaisa, ciktāl tas ir iespējams, ar roku darbu vai mehāniskiem līdzekļiem. Šajā gadījumā var uzskatīt, ka patulīns konkrētajā partijā ir izkliedēts vienmērīgi. Tādēļ, lai izveidotu kopparaugu, ir pietiekami paņemt no partijas trīs elementārparaugus.

Visu elementārparaugu svars ir vienāds. Viena elementārparauga svars ir vismaz 100 gramu, tādējādi kopparauga svars ir vismaz 1 kg. Atkāpes no šīs metodes reģistrē I pielikuma A.3.8. punktā paredzētajā protokolā.

1. tabula

Minimālais elementārparaugu skaits, kas jāņem no katras partijas

| Partijas svars (kilogramos) | Minimālais elementārparaugu skaits, kas jāņem | Kopparauga svars (kg) |
| --- | --- | --- |
| < 50 | 3 | 1 |
| 50 līdz 500 | 5 | 1 |
| > 500 | 10 | 1 |

Partijas svars (kilogramos)

Minimālais elementārparaugu skaits, kas jāņem

Kopparauga svars (kg)

< 50

3

1

50 līdz 500

5

1

> 500

10

1

Ja partiju veido atsevišķi iepakojumi, tad, lai izveidotu kopparaugu, ņem 2. tabulā norādīto iepakojumu skaitu.

2. tabula

Iepakojumu (elementārparaugu) skaits, ko ņem, lai izveidotu kopparaugu, ja partiju veido atsevišķi iepakojumi

| Iepakojumu vai vienību skaits partijā | Iepakojumu vai vienību skaits, kas jāņem | Kopparauga svars (kg) |
| --- | --- | --- |
| 1 līdz 25 | 1 iepakojums vai vienība | 1 |
| 26 līdz 100 | Apmēram 5 %, vismaz 2 iepakojumi vai vienības | 1 |
| > 100 | Apmēram 5 %, maksimāli 10 iepakojumi vai vienības | 1 |

Iepakojumu vai vienību skaits partijā

Iepakojumu vai vienību skaits, kas jāņem

Kopparauga svars (kg)

1 līdz 25

1 iepakojums vai vienība

1

26 līdz 100

Apmēram 5 %, vismaz 2 iepakojumi vai vienības

1

> 100

Apmēram 5 %, maksimāli 10 iepakojumi vai vienības

1

I.2.   Paraugu ņemšana mazumtirdzniecības posmā

Ja iespējams, paraugu ņemšanu no pārtikas precēm mazumtirdzniecības posmā veic saskaņā ar I pielikuma šajā daļā nosacītajiem paraugu ņemšanas noteikumiem.

Ja tas nav iespējams, mazumtirdzniecības posmā var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā nodrošina pietiekamu pārbaudāmās partijas kopparauga reprezentativitāti, un to sīki apraksta un dokumentē (15).

I.3.   Partijas vai apakšpartijas pieņemšana

| — | Pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā mērījuma nenoteiktību un atgūstamības korekciju. |
| --- | --- |

—

Pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā mērījuma nenoteiktību un atgūstamības korekciju.

| — | Noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā mērījuma nenoteiktību un atgūstamības korekciju. |
| --- | --- |

—

Noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā mērījuma nenoteiktību un atgūstamības korekciju.

J.   METODE PARAUGU ŅEMŠANAI NO ZĪDAIŅU PĀRTIKAS UN APSTRĀDĀTU GRAUDAUGU PĀRTIKAS PRODUKTIEM, KAS PAREDZĒTI ZĪDAIŅIEM UN MAZIEM BĒRNIEM

Šo paraugu ņemšanas metodi lieto maksimāli pieļaujamo daudzumu oficiālai kontrolei, kas noteikti:

| — | aflatoksīniem, ohratoksīnam A un Fusarium toksīniem zīdaiņu pārtikā un apstrādātu graudaugu pārtikā zīdaiņiem un maziem bērniem, |
| --- | --- |

—

aflatoksīniem, ohratoksīnam A un Fusarium toksīniem zīdaiņu pārtikā un apstrādātu graudaugu pārtikā zīdaiņiem un maziem bērniem,

| — | aflatoksīniem un ohratoksīnam A īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētos diētiskos pārtikas produktos (kas nav piens un piena produkti), kuri īpaši paredzēti zīdaiņiem, un |
| --- | --- |

—

aflatoksīniem un ohratoksīnam A īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētos diētiskos pārtikas produktos (kas nav piens un piena produkti), kuri īpaši paredzēti zīdaiņiem, un

| — | patulīnam zīdaiņu pārtikā, kas nav apstrādātu graudaugu pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem. Lai kontrolētu maksimāli pieļaujamo patulīna daudzumu ābolu sulā un produktos no ābolu gabaliņiem, kas paredzēti zīdaiņiem un maziem bērniem, lieto I pielikuma I daļā raksturoto paraugu ņemšanas metodi. |
| --- | --- |

—

patulīnam zīdaiņu pārtikā, kas nav apstrādātu graudaugu pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem. Lai kontrolētu maksimāli pieļaujamo patulīna daudzumu ābolu sulā un produktos no ābolu gabaliņiem, kas paredzēti zīdaiņiem un maziem bērniem, lieto I pielikuma I daļā raksturoto paraugu ņemšanas metodi.

J.1.   Paraugu ņemšanas metode

| — | Metode paraugu ņemšanai no labības un graudaugu produktiem, kas noteikta I pielikuma B.4. punktā, ir piemērojama arī pārtikas produktiem, kas paredzēti zīdaiņu un mazu bērnu uzturam. Attiecīgi to elementārparaugu skaits, kas jāņem, ir atkarīgs no partijas svara, un tas ir ne mazāks par 10 un ne lielāks par 100 saskaņā ar I pielikuma B.4. punktā iekļauto 2. tabulu. Ļoti mazām partijām (to svars ≤ 0,5 tonnām) var ņemt mazāku elementārparaugu skaitu, bet no visiem elementārparaugiem izveidotā kopparauga masa šādā gadījumā ir vismaz 1 kg. |
| --- | --- |

—

Metode paraugu ņemšanai no labības un graudaugu produktiem, kas noteikta I pielikuma B.4. punktā, ir piemērojama arī pārtikas produktiem, kas paredzēti zīdaiņu un mazu bērnu uzturam. Attiecīgi to elementārparaugu skaits, kas jāņem, ir atkarīgs no partijas svara, un tas ir ne mazāks par 10 un ne lielāks par 100 saskaņā ar I pielikuma B.4. punktā iekļauto 2. tabulu. Ļoti mazām partijām (to svars ≤ 0,5 tonnām) var ņemt mazāku elementārparaugu skaitu, bet no visiem elementārparaugiem izveidotā kopparauga masa šādā gadījumā ir vismaz 1 kg.

| — | Elementārparauga svars ir apmēram 100 gramu. Ja preču partija ir mazumtirdzniecības iepakojumā, elementārparauga svars ir atkarīgs no mazumtirdzniecības iepakojuma svara un, ja partijas ir ļoti mazas (to svars ≤ 0,5 tonnām), elementārparaugu svars ir tāds, lai, tos apvienojot, iegūtu kopparaugu, kas sver vismaz 1 kg. Atkāpes no šīs metodes reģistrē A.3.8. punktā paredzētajā paraugu ņemšanas protokolā. |
| --- | --- |

—

Elementārparauga svars ir apmēram 100 gramu. Ja preču partija ir mazumtirdzniecības iepakojumā, elementārparauga svars ir atkarīgs no mazumtirdzniecības iepakojuma svara un, ja partijas ir ļoti mazas (to svars ≤ 0,5 tonnām), elementārparaugu svars ir tāds, lai, tos apvienojot, iegūtu kopparaugu, kas sver vismaz 1 kg. Atkāpes no šīs metodes reģistrē A.3.8. punktā paredzētajā paraugu ņemšanas protokolā.

| — | Kopparauga svars ir 1 līdz 10 kg (pietiekami samaisīts). |
| --- | --- |

—

Kopparauga svars ir 1 līdz 10 kg (pietiekami samaisīts).

J.2.   Paraugu ņemšana mazumtirdzniecības posmā

Ja iespējams, paraugu ņemšanu no pārtikas precēm mazumtirdzniecības posmā veic saskaņā ar I pielikumā nosacītajiem paraugu ņemšanas noteikumiem.

Ja tas nav iespējams, mazumtirdzniecības posmā var izmantot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar noteikumu, ka tā nodrošina pietiekamu pārbaudāmās partijas kopparauga reprezentativitāti, un to sīki apraksta un dokumentē (16).

J.3.   Partijas vai apakšpartijas pieņemšana

| — | Pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību. |
| --- | --- |

—

Pieņem, ja laboratorijas paraugs atbilst maksimālajam pieļaujamajam daudzumam, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību.

| — | Noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību. |
| --- | --- |

—

Noraida, ja laboratorijas paraugs neapšaubāmi pārsniedz maksimālo pieļaujamo daudzumu, ņemot vērā atgūstamības korekciju un mērījuma nenoteiktību.

---

(1)  Kompetentajām iestādēm paredzēts metodiskais dokuments, lai kontrolētu atbilstību ES tiesību aktiem par aflatoksīniem, ir pieejams http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/aflatoxin_guidance_en.pdf. Šis metodiskais dokuments sniedz papildu informāciju par praktiskiem jautājumiem, un uz šajā metodiskajā dokumentā iekļauto informāciju attiecas šīs regulas noteikumi.

(2)  Atkarībā no partijas svara, skatīt 2. tabulu.

(3)  Ieteikumi paraugu ņemšanai no šādām kravām tiks sniegti metodiskajā dokumentā, kas no 2006. gada 1. jūlija pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/index_en.htm

(4)  Ja daudzums, no kura jāņem paraugs, ir tik mazs, ka no tā nav iespējams iegūt 1 kg smagu kopparaugu, kopparauga svars var būt mazāks par 1 kg.

(5)  Atkarībā no partijas svara, skatīt šā pielikuma 2. tabulu.

(6)  Ja daudzums, no kura jāņem paraugs, ir tik mazs, ka no tā nav iespējams iegūt 1 kg smagu kopparaugu, kopparauga svars var būt mazāks par 1 kg.

(7)  Atkarībā no partijas svara, skatīt šā pielikuma 2. tabulu.

(8)  Ja daudzums, no kura jāņem paraugs, ir tik mazs, ka no tā nav iespējams iegūt 1 kg smagu kopparaugu, kopparauga svars var būt mazāks par 1 kg.

(9)  Atkarībā no partijas svara, skatīt šā pielikuma 2. tabulu.

(10)  Ja daudzums, no kura jāņem paraugs, ir tik mazs, ka no tā nav iespējams iegūt 0,5 kg smagu kopparaugu, kopparauga svars var būt mazāks par 0,5 kg.

(11)  Ja daudzums, no kura jāņem paraugs, ir tik mazs, ka no tā nav iespējams iegūt 1 kg smagu kopparaugu, kopparauga svars var būt mazāks par 1 kg.

(12)  Atkarībā no partijas svara, skatīt šā pielikuma 2. tabulu.

(13)  Ja daudzums, no kura jāņem paraugs, ir tik mazs, ka no tā nav iespējams iegūt 1 kg smagu kopparaugu, kopparauga svars var būt mazāks par 1 kg.

(14)  Ja daudzums, no kura jāņem paraugs, ir tik mazs, ka no tā nav iespējams iegūt kopparaugu, kura tilpums ir 1 litrs, kopparauga tilpums var būt mazāks par 1 litru.

(15)  Ja daudzums, no kura jāņem paraugs, ir tik mazs, ka no tā nav iespējams iegūt 1 kg smagu kopparaugu, kopparauga svars var būt mazāks par 1 kg.

(16)  Ja daudzums, no kura jāņem paraugs, ir tik mazs, ka no tā nav iespējams iegūt 1 kg smagu kopparaugu, kopparauga svars var būt mazāks par 1 kg.

---

II PIELIKUMS

KRITĒRIJI PARAUGA SAGATAVOŠANAI UN ANALĪZES METODĒM, KO IZMANTO MIKOTOKSĪNU LĪMEŅU OFICIĀLAI KONTROLEI PĀRTIKAS PRODUKTOS

1.   IEVADS

1.1.   Piesardzības pasākumi

Tā kā mikotoksīnu izplatība nav homogēna, paraugus gatavo, un jo īpaši homogenizē, ārkārtīgi rūpīgi.

Ja homogenizāciju veic laboratorijā, homogenizē visu saņemto paraugu.

Analīzes aflatoksīnu noteikšanai ir jāveic, iespējami samazinot dienas gaismas ietekmi, jo ultravioletajos staros aflatoksīni pakāpeniski sadalās.

1.2.   Čaumalas un kodola attiecības aprēķināšana veseliem riekstiem

Regulā (EK) Nr. 466/2001 noteiktie maksimāli pieļaujamie aflatoksīnu līmeņi attiecas uz ēdamo daļu. Aflatoksīnu līmeni ēdamajā daļā var noteikt šādi:

| — | paraugus no riekstiem “čaumalās” izlobot un tieši nosakot aflatoksīnu līmeni ēdamajā daļā, |
| --- | --- |

—

paraugus no riekstiem “čaumalās” izlobot un tieši nosakot aflatoksīnu līmeni ēdamajā daļā,

| — | riekstiem “čaumalās” var veikt paraugu sagatavošanas procedūru. Ņemot paraugus un analizējot, nosaka riekstu kodolu svaru kopparaugā. Riekstu kodolu svaru kopparaugā aprēķina, nosakot čaumalas un kodola attiecību veselos riekstos. Šo attiecību izmanto, lai noteiktu kodolu īpatsvaru kopparaugā, kas izmantots parauga sagatavošanai un analīzes metodei. |
| --- | --- |

—

riekstiem “čaumalās” var veikt paraugu sagatavošanas procedūru. Ņemot paraugus un analizējot, nosaka riekstu kodolu svaru kopparaugā. Riekstu kodolu svaru kopparaugā aprēķina, nosakot čaumalas un kodola attiecību veselos riekstos. Šo attiecību izmanto, lai noteiktu kodolu īpatsvaru kopparaugā, kas izmantots parauga sagatavošanai un analīzes metodei.

No katras partijas vai no katra kopparauga pēc nejaušas izlases principa ņem vai atliek apmēram 100 veselu riekstu. Šo attiecību katram laboratorijas paraugam var noteikt, nosverot veselus riekstus, tos izlobot un pēc tam nosverot čaumalas un kodolus.

Čaumalu un kodolu attiecību var noteikt arī, izmantojot lielāku paraugu skaitu, un pēc tam to izmantot turpmākajam analītiskajam darbam. Ja tomēr tiek konstatēts, ka konkrētais laboratorijas paraugs neatbilst jebkādam maksimāli pieļaujamajam daudzumam, šim paraugam attiecību nosaka atsevišķi, izmantojot aptuveni 100 iepriekš atliktu riekstu.

2.   SAŅEMTĀ PARAUGA APSTRĀDE LABORATORIJĀ

Katru laboratorijas paraugu sasmalcina un rūpīgi sajauc, izmantojot pārbaudītu procesu, kas nodrošina pilnīgu homogenizāciju.

Ja toksīnu maksimālais līmenis jānosaka sausnā, tad sausnas saturu produktā nosaka pēc homogenizētā parauga daļas, izmantojot pārbaudītu metodi precīzai sausnas satura noteikšanai.

3.   PARALĒLIE PARAUGI

Paralēlos paraugus izpildes darbībām, tirdzniecības (aizstāvības) un atsauces (arbitrāžas) vajadzībām iegūst no homogenizētā materiāla, ja vien šāda procedūra nav pretrunā ar dalībvalstu iekšējiem noteikumiem par paraugu ņemšanu, ciktāl tas skar pārtikas apritē iesaistīto tirgus dalībnieku tiesības.

4.   LABORATORIJĀ IZMANTOJAMĀ ANALĪZES METODE UN LABORATORIJAS KONTROLPRASĪBAS

4.1.   Definīcijas

Turpmāk minētas vairākas visbiežāk lietotās definīcijas, kuras jāizmanto laboratorijās.

| r | = | atkārtojamība ir noteikts lielums, zem kura absolūtajai starpībai starp divu atsevišķu analīžu rezultātiem, kas iegūti, ievērojot atkārtojamības nosacījumus, proti, izmantojot vienu un to pašu paraugu, to pašu analīzes veicēju, to pašu aparatūru, to pašu laboratoriju un analīzes veicot īsā laika posmā, vajadzētu atrasties noteiktās varbūtības robežās (parasti 95 %) un tādējādi r = 2,8 × sr. |
| --- | --- | --- |
| sr | = | standartnovirze, ko aprēķina pēc rezultātiem, kuri iegūti atkārtojamības apstākļos. |
| RSDr | = | relatīvā standartnovirze, ko aprēķina pēc rezultātiem, kuri iegūti atkārtojamības apstākļos [(sr /

  ) × 100]. |
| R | = | reproducējamība ir noteikts lielums, zem kura absolūtajai starpībai starp divu atsevišķu analīžu rezultātiem, kas iegūti, ievērojot reproducējamības nosacījumus, proti, izmantojot identisku materiālu, ko ar standartizētu analīžu metodi ieguvuši analīžu veicēji dažādās laboratorijās, vajadzētu atrasties noteiktās varbūtības robežās (parasti 95 %), |
| sR | = | standartnovirze, ko aprēķina pēc rezultātiem, kuri iegūti reproducējamības apstākļos. |
| RSDR | = | relatīvā standartnovirze, kas aprēķināta pēc reproducējamības nosacījumos iegūtajiem rezultātiem [(sR /

  ) × 100]. |

r

=

atkārtojamība ir noteikts lielums, zem kura absolūtajai starpībai starp divu atsevišķu analīžu rezultātiem, kas iegūti, ievērojot atkārtojamības nosacījumus, proti, izmantojot vienu un to pašu paraugu, to pašu analīzes veicēju, to pašu aparatūru, to pašu laboratoriju un analīzes veicot īsā laika posmā, vajadzētu atrasties noteiktās varbūtības robežās (parasti 95 %) un tādējādi r = 2,8 × sr.

sr

=

standartnovirze, ko aprēķina pēc rezultātiem, kuri iegūti atkārtojamības apstākļos.

RSDr

=

Image

R

=

reproducējamība ir noteikts lielums, zem kura absolūtajai starpībai starp divu atsevišķu analīžu rezultātiem, kas iegūti, ievērojot reproducējamības nosacījumus, proti, izmantojot identisku materiālu, ko ar standartizētu analīžu metodi ieguvuši analīžu veicēji dažādās laboratorijās, vajadzētu atrasties noteiktās varbūtības robežās (parasti 95 %),

sR

=

standartnovirze, ko aprēķina pēc rezultātiem, kuri iegūti reproducējamības apstākļos.

RSDR

=

Image

4.2.   Vispārējās prasības

Pārtikas produktu kontroles nolūkā izmantotajām analīžu metodēm jāatbilst Regulas (EK) Nr. 882/2004 III pielikuma 1. un 2. punktā izklāstītajiem noteikumiem.

4.3.   Īpašās prasības

4.3.1.   Efektivitātes kritēriji

Ja Kopienas tiesību akti neparedz īpašas metodes mikotoksīnu līmeņu noteikšanai pārtikas produktos, laboratorijas var izvēlēties jebkuru analīzes metodi ar nosacījumu, ka tā atbilst šādiem kritērijiem.

| a) | Aflatoksīnu efektivitātes kritēriji








  Kritērijs | Koncentrācijas diapazons | Ieteicamā vērtība | Maksimālā pieļaujamā vērtība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tukšā parauga mērījums | Visi | Niecīga | — |
| Atgūstamība – aflatoksīns M1 | 0,01–0,05 μg/kg | 60 līdz 120 % | |
| > 0,05 μg/kg | 70 līdz 110 % | |
| Atgūstamība – aflatoksīns B1, B2, G1, G2 | < 1,0 μg/kg | 50 līdz 120 % | |
| 1–10 μg/kg | 70 līdz 110 % | |
| > 10 μg/kg | 80 līdz 110 % | |
| Precizitāte RSDRR | Visi | Aprēķināts pēc Horvica vienādojuma | 2 × vērtība, ko aprēķina pēc Horvica vienādojuma |
| Precizitāti RSDr var aprēķināt, precizitāti RSDR pie attiecīgās koncentrācijas reizinot ar 0,66. |
| — | Vērtības attiecas uz B1 un B1 + B2 + G1 + G2 summu. |

a)

Aflatoksīnu efektivitātes kritēriji

Kritērijs

Koncentrācijas diapazons

Ieteicamā vērtība

Maksimālā pieļaujamā vērtība

Tukšā parauga mērījums

Visi

Niecīga

—

Atgūstamība – aflatoksīns M1

0,01–0,05 μg/kg

60 līdz 120 %

> 0,05 μg/kg

70 līdz 110 %

Atgūstamība – aflatoksīns B1, B2, G1, G2

< 1,0 μg/kg

50 līdz 120 %

1–10 μg/kg

70 līdz 110 %

> 10 μg/kg

80 līdz 110 %

Precizitāte RSDRR

Visi

Aprēķināts pēc Horvica vienādojuma

2 × vērtība, ko aprēķina pēc Horvica vienādojuma

Precizitāti RSDr var aprēķināt, precizitāti RSDR pie attiecīgās koncentrācijas reizinot ar 0,66.

—

Vērtības attiecas uz B1 un B1 + B2 + G1 + G2 summu.

| — | Ja jāziņo par atsevišķu aflatoksīnu summu B1 + B2 + G1 + G2, tad katras analītiskās sistēmas atbildei jābūt zināmai vai ekvivalentai. |
| --- | --- |

—

Ja jāziņo par atsevišķu aflatoksīnu summu B1 + B2 + G1 + G2, tad katras analītiskās sistēmas atbildei jābūt zināmai vai ekvivalentai.

| b) | Ohratoksīna A efektivitātes kritēriji








  Līmenis μg/kg | Ohratoksīns A |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Atgūstamība % |
| < 1 | ≤ 40 | ≤ 60 | 50 līdz 120 |
| 1–10 | ≤ 20 | ≤ 30 | 70 līdz 110 |

b)

Ohratoksīna A efektivitātes kritēriji

Līmenis μg/kg

Ohratoksīns A

RSDr %

RSDR %

Atgūstamība %

< 1

≤ 40

≤ 60

50 līdz 120

1–10

≤ 20

≤ 30

70 līdz 110

| c) | Patulīna efektivitātes kritēriji








  Līmenis μg/kg | Patulīns |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Atgūstamība % |
| < 20 | ≤ 30 | ≤ 40 | 50 līdz 120 |
| 20–50 | ≤ 20 | ≤ 30 | 70 līdz 105 |
| > 50 | ≤ 15 | ≤ 25 | 75 līdz 105 |

c)

Patulīna efektivitātes kritēriji

Līmenis μg/kg

Patulīns

RSDr %

RSDR %

Atgūstamība %

< 20

≤ 30

≤ 40

50 līdz 120

20–50

≤ 20

≤ 30

70 līdz 105

> 50

≤ 15

≤ 25

75 līdz 105

| d) | Deoksinivalenola efektivitātes kritēriji








  Līmenis μg/kg | Deoksinivalenols |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Atgūstamība % |
| > 100–≤ 500 | ≤ 20 | ≤ 40 | 60 līdz 110 |
| > 500 | ≤ 20 | ≤ 40 | 70 līdz 120 |

d)

Deoksinivalenola efektivitātes kritēriji

Līmenis μg/kg

Deoksinivalenols

RSDr %

RSDR %

Atgūstamība %

> 100–≤ 500

≤ 20

≤ 40

60 līdz 110

> 500

≤ 20

≤ 40

70 līdz 120

| e) | Zearalenona efektivitātes kritēriji








  Līmenis μg/kg | Zearalenons |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Atgūstamība % |
| ≤ 50 | ≤ 40 | ≤ 50 | 60 līdz 120 |
| > 50 | ≤ 25 | ≤ 40 | 70 līdz 120 |

e)

Zearalenona efektivitātes kritēriji

Līmenis μg/kg

Zearalenons

RSDr %

RSDR %

Atgūstamība %

≤ 50

≤ 40

≤ 50

60 līdz 120

> 50

≤ 25

≤ 40

70 līdz 120

| f) | Fumonizīna B1 un B2 efektivitātes kritēriji








  Līmenis μg/kg | Fumonizīns B1 vai B2 |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Atgūstamība % |
| ≤ 500 | ≤ 30 | ≤ 60 | 60 līdz 120 |
| > 500 | ≤ 20 | ≤ 30 | 70 līdz 110 |

f)

Fumonizīna B1 un B2 efektivitātes kritēriji

Līmenis μg/kg

Fumonizīns B1 vai B2

RSDr %

RSDR %

Atgūstamība %

≤ 500

≤ 30

≤ 60

60 līdz 120

> 500

≤ 20

≤ 30

70 līdz 110

| g) | T-2 un HT-2 toksīnu efektivitātes kritēriji








  Līmenis μg/kg | T-2 toksīns |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Atgūstamība % |
| 50–250 | ≤ 40 | ≤ 60 | 60 līdz 130 |
| > 250 | ≤ 30 | ≤ 50 | 60 līdz 130 |

g)

T-2 un HT-2 toksīnu efektivitātes kritēriji

Līmenis μg/kg

T-2 toksīns

RSDr %

RSDR %

Atgūstamība %

50–250

≤ 40

≤ 60

60 līdz 130

> 250

≤ 30

≤ 50

60 līdz 130

| Līmenis μg/kg | HT-2 toksīns |
| --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Atgūstamība % |
| 100–200 | ≤ 40 | ≤ 60 | 60 līdz 130 |
| > 200 | ≤ 30 | ≤ 50 | 60 līdz 130 |

Līmenis μg/kg

HT-2 toksīns

RSDr %

RSDR %

Atgūstamība %

100–200

≤ 40

≤ 60

60 līdz 130

> 200

≤ 30

≤ 50

60 līdz 130

| h) | Piezīmes attiecībā uz mikotoksīnu efektivitātes kritērijiem






  — | Noteikšanas robeža šīm metodēm nav norādīta, jo precizitātes vērtības ir norādītas attiecīgajām koncentrācijām. |
| --- | --- | --- |

h)

Piezīmes attiecībā uz mikotoksīnu efektivitātes kritērijiem

—

Noteikšanas robeža šīm metodēm nav norādīta, jo precizitātes vērtības ir norādītas attiecīgajām koncentrācijām.

| — | Precizitātes vērtības aprēķina, izmantojot Horvica vienādojumu, t. i.:
  RSDR = 2(1-0,5logC)

  kur:






  — | RSDR ir relatīvā standartnovirze, ko aprēķina pēc reproducējamības apstākļos iegūtajiem rezultātiem [(sR/) × 100] |
| --- | --- | --- |

—

Precizitātes vērtības aprēķina, izmantojot Horvica vienādojumu, t. i.:

RSDR = 2(1-0,5logC)

kur:

—

RSDR ir relatīvā standartnovirze, ko aprēķina pēc reproducējamības apstākļos iegūtajiem rezultātiem [(sR/Image) × 100]

| — | C ir koncentrācijas attiecība (i.e. 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg). |
| --- | --- |

—

C ir koncentrācijas attiecība (i.e. 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg).

Tas ir vispārējs precizitātes vienādojums, kas, kā konstatēts, lielākajai daļai ierasto analīzes metožu ir neatkarīgs no analizējamās vielas un matricas, bet pilnībā atkarīgs no koncentrācijas.

4.3.2.   “Mērķatbilstības” pieeja

Ja pilnībā apstiprinātu analīzes metožu skaits ir ierobežots, tad kā alternatīvu var izmantot “mērķatbilstības” pieeju, kas analīzes metožu pieņemamības novērtēšanai nosaka vienu parametru — atbilstības funkciju. Atbilstības funkcija ir nenoteiktības funkcija, kas nosaka augstākos nenoteiktības līmeņus, kuri uzskatāmi par atbilstošiem attiecīgā mērķa sasniegšanai.

Tā kā to analīzes metožu skaits, kas ir pilnībā apstiprinātas sadarbības eksperimentos, ir ierobežots, jo īpaši T-2 un HT-2 toksīnu noteikšanai, var izmantot arī nenoteiktības funkcijas pieeju, nosakot maksimāli pieļaujamo nenoteiktību laboratorijas izmantotās analīzes metodes piemērotības (“mērķatbilstības”) novērtēšanā. Laboratorijas var izmantot tādu metodi, kas ir rezultatīva saskaņā ar maksimāli pieļaujamo standarta nenoteiktību. Maksimāli pieļaujamo standarta nenoteiktību var aprēķināt, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur:

| — | Uf ir maksimālā standarta nenoteiktība (μg/kg) |
| --- | --- |

—

Uf ir maksimālā standarta nenoteiktība (μg/kg)

| — | LOD ir metodes noteikšanas robeža (μg/kg) |
| --- | --- |

—

LOD ir metodes noteikšanas robeža (μg/kg)

| — | α ir konstants skaitlisks koeficients, ko izmanto atkarībā no C vērtības. |
| --- | --- |

—

α ir konstants skaitlisks koeficients, ko izmanto atkarībā no C vērtības.

| — | C ir nosakāmā koncentrācija (μg/kg). |
| --- | --- |

—

C ir nosakāmā koncentrācija (μg/kg).

Ja analīzes metode ir rezultatīva pie nenoteiktības lielumiem, kas mazāki par maksimālo standarta nenoteiktību, tad to uzskata par tikpat piemērotu metodi kā tādu, kas atbilst 4.3.1. punktā izklāstītajiem efektivitātes kritērijiem.

Tabula

Skaitliskās vērtības α, ko izmanto kā konstanti šajā punktā sniegtajā formulā atkarībā no nosakāmās koncentrācijas

| C (μg/kg) | α |
| --- | --- |
| ≤ 50 | 0,2 |
| 51–500 | 0,18 |
| 501–1 000 | 0,15 |
| 1 001–10 000 | 0,12 |
| > 10 000 | 0,1 |

C (μg/kg)

α

≤ 50

0,2

51–500

0,18

501–1 000

0,15

1 001–10 000

0,12

> 10 000

0,1

4.4.   Mērījuma nenoteiktības vērtējums, atgūstamības aprēķins un rezultātu protokolēšana (1)

Analīžu rezultāti jāprotokolē ar atgūstamības korekcijām vai bez tām. Jāziņo par reģistrācijas veidu un atgūstamības līmeni. Atbilstības novērtēšanai izmanto analīžu rezultātus, kas koriģēti pēc atgūstamības.

Analīzes rezultātus dokumentē kā x +/– U, kur x ir analīzes rezultāts un U ir paplašināta mērījumu nenoteiktība.

U ir paplašināta nenoteiktība, kurai pielieto koeficientu 2, panākot apmēram 95 % ticamības pakāpi.

Dzīvnieku izcelsmes pārtikas gadījumā mērījuma nenoteiktību var arī ņemt vērā, nosakot izšķiršanas robežu (CCα) saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2002/657/EK (2) (pielikuma 3.1.2.5. punkts – vielas, kurām ir noteikts atļautais daudzums).

Partijas pieņemšanas vai noraidīšanas gadījumā šos interpretācijas noteikumus attiecina uz analīžu rezultātiem, kas iegūti parauga oficiālajā kontrolē. Analīzēm, kas vajadzīgas aizstāvības vai arbitrāžas vajadzībām, piemēro attiecīgās valsts tiesību normas.

4.5.   Laboratoriju kvalitātes standarti

Laboratorijām ir jāievēro 12. panta noteikumi Regulā (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (3).

---

(1)  Sīkāki norādījumi par mērījumu nenoteiktības un mērījumu nenoteiktības vērtību aplēsi atrodami ziņojumā “Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions of EU food and feed legislation” (Ziņojums par sakarību starp analīžu rezultātiem, mērījuma nenoteiktību, atgūstamības faktoriem un ES pārtikas un barības aprites tiesību aktu normām) – http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf

(2)  OV L 221, 17.8.2002., 8. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/25/EK (OV L 6, 10.1.2004., 38. lpp.).

(3)  Skatīt arī pārejas noteikumus, kas paredzēti 18. pantā Komisijas 2005. gada 5. decembra Regulā (EK) Nr. 2076/2005, ar ko nosaka pārejas noteikumus, lai īstenotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004, (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, un groza Regulas (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 (OV L 338, 22.12.2005., 83. lpp.).

---

| 9.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/35

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 402/2006

(2006. gada 8. marts),

ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas muitas kodeksa izveidi

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas muitas kodeksa izveidi (1), un jo īpaši tās 247. pantu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot pieredzi, kas gūta, kopš ir stājusies spēkā Komisijas 1997. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 89/97, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas muitas kodeksa izveidi (2), ir jāprecizē metodes, kas izmantojamas svaigu banānu tīrsvara noteikšanai. Šīm metodēm jāietver svaigu banānu svēršana, lai noteiktu to tīrsvaru, kā arī banānu svēršanas sertifikātu sagatavošana, lai apliecinātu šo svaru; šīs darbības jāveic muitas dienestu atzītiem komersantiem. Svaigu banānu tīrsvars ir jānosaka katram svaigu banānu sūtījumam, kas piegādāts ar jebkuru transporta līdzekli. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot pieredzi, kas gūta, kopš ir stājusies spēkā Komisijas 1997. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 89/97, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas muitas kodeksa izveidi (2), ir jāprecizē metodes, kas izmantojamas svaigu banānu tīrsvara noteikšanai. Šīm metodēm jāietver svaigu banānu svēršana, lai noteiktu to tīrsvaru, kā arī banānu svēršanas sertifikātu sagatavošana, lai apliecinātu šo svaru; šīs darbības jāveic muitas dienestu atzītiem komersantiem. Svaigu banānu tīrsvars ir jānosaka katram svaigu banānu sūtījumam, kas piegādāts ar jebkuru transporta līdzekli.

| (2) | Lai dalībvalstīm un komersantiem dotu pietiekami daudz laika sagatavoties svērēju apstiprināšanai, pasākumi attiecībā uz svaigu banānu svēršanu un banānu svēršanas sertifikātu izgatavošanu jāpiemēro no 2006. gada 1. jūnija. |
| --- | --- |

(2)

Lai dalībvalstīm un komersantiem dotu pietiekami daudz laika sagatavoties svērēju apstiprināšanai, pasākumi attiecībā uz svaigu banānu svēršanu un banānu svēršanas sertifikātu izgatavošanu jāpiemēro no 2006. gada 1. jūnija.

| (3) | Atsevišķu elektronisko mikroshēmu ievedumiem, kas minēti Kombinētās Nomenklatūras 84. un 85. nodaļā, kompensācijas maksājumi noteikti ar Padomes 2003. gada 11. augusta Regulu (EK) Nr. 1480/2003, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu un galīgo pagaidu maksājumu, ko iekasē par dažu Korejas izcelsmes elektronisko mikroshēmu DRAM (dinamiskā brīvpiekļuves atmiņa) ievedumiem (3). Lai nodrošinātu šo kompensācijas maksājumu vienotu piemērošanu, ir vajadzīgs specifisks izcelsmes noteikums ražojumiem, ko aptver minētā regula. |
| --- | --- |

(3)

Atsevišķu elektronisko mikroshēmu ievedumiem, kas minēti Kombinētās Nomenklatūras 84. un 85. nodaļā, kompensācijas maksājumi noteikti ar Padomes 2003. gada 11. augusta Regulu (EK) Nr. 1480/2003, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu un galīgo pagaidu maksājumu, ko iekasē par dažu Korejas izcelsmes elektronisko mikroshēmu DRAM (dinamiskā brīvpiekļuves atmiņa) ievedumiem (3). Lai nodrošinātu šo kompensācijas maksājumu vienotu piemērošanu, ir vajadzīgs specifisks izcelsmes noteikums ražojumiem, ko aptver minētā regula.

| (4) | Tāpēc attiecīgi ir jāgroza Komisijas Regula (EEK) Nr. 2454/93 (4). |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi ir jāgroza Komisijas Regula (EEK) Nr. 2454/93 (4).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas sniegto atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas sniegto atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EEK) Nr. 2454/93 groza šādi.

| 1) | Aiz 290. panta iekļauj šādu tekstu: |
| --- | --- |

1)

Aiz 290. panta iekļauj šādu tekstu:

| 2) | Regulas 290.a pantu aizstāj ar šādu:
  “290.a pants
  Šīs nodaļas un 38.b un 38.c pielikuma mērķiem piemēro šādas definīcijas:






  a) | “atzīts svērējs” ir jebkurš komersants, ko muitas iestāde apstiprinājusi svaigu banānu svēršanai; |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 290.a pantu aizstāj ar šādu:

“290.a pants

Šīs nodaļas un 38.b un 38.c pielikuma mērķiem piemēro šādas definīcijas:

a)

“atzīts svērējs” ir jebkurš komersants, ko muitas iestāde apstiprinājusi svaigu banānu svēršanai;

| b) | “pieteikuma iesniedzēja dokumenti” ir visi tie dokumenti, kas vajadzīgi svaigu banānu svēršanai; |
| --- | --- |

b)

“pieteikuma iesniedzēja dokumenti” ir visi tie dokumenti, kas vajadzīgi svaigu banānu svēršanai;

| c) | “svaigu banānu tīrsvars” ir banānu svars bez jebkāda veida iesaiņojuma un iepakojuma; |
| --- | --- |

c)

“svaigu banānu tīrsvars” ir banānu svars bez jebkāda veida iesaiņojuma un iepakojuma;

| d) | “svaigu banānu sūtījums” ir sūtījums, kurā ir visi svaigie banāni, kas iekrauti vienā transportlīdzeklī, un kuru nosūta viens eksportētājs vienam vai vairākiem saņēmējiem; |
| --- | --- |

d)

“svaigu banānu sūtījums” ir sūtījums, kurā ir visi svaigie banāni, kas iekrauti vienā transportlīdzeklī, un kuru nosūta viens eksportētājs vienam vai vairākiem saņēmējiem;

| e) | “izkraušanas vieta” ir jebkura vieta, kur var izkraut svaigu banānu sūtījumu vai kur to var nodot muitas procedūrai, vai, gadījumā, ja sūtījums ir konteinerkravā, vieta, kur konteineru izkrauj no kuģa vai lidmašīnas, vai cita galvenā transporta līdzekļa, vai konteinera izkraušanas vieta.” |
| --- | --- |

e)

“izkraušanas vieta” ir jebkura vieta, kur var izkraut svaigu banānu sūtījumu vai kur to var nodot muitas procedūrai, vai, gadījumā, ja sūtījums ir konteinerkravā, vieta, kur konteineru izkrauj no kuģa vai lidmašīnas, vai cita galvenā transporta līdzekļa, vai konteinera izkraušanas vieta.”

| 3) | Iekļauj šādu 290.b pantu:
  “290.b pants
  1.   Ikviena muitas iestāde var piešķirt atzīta svērēja statusu komersantam, uz viņa pieteikuma pamata, ja tas iesaistīts svaigu banānu ievešanā, pārvadāšanā, glabāšanā vai apstrādē, ar noteikumu, ka tas atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | pieteikuma iesniedzējs sniedz visas vajadzīgās garantijas attiecībā uz svēršanas pareizu norisi; |
| --- | --- | --- |

3)

Iekļauj šādu 290.b pantu:

“290.b pants

1.   Ikviena muitas iestāde var piešķirt atzīta svērēja statusu komersantam, uz viņa pieteikuma pamata, ja tas iesaistīts svaigu banānu ievešanā, pārvadāšanā, glabāšanā vai apstrādē, ar noteikumu, ka tas atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

pieteikuma iesniedzējs sniedz visas vajadzīgās garantijas attiecībā uz svēršanas pareizu norisi;

| b) | pieteikuma iesniedzēja rīcībā ir piemērotas svēršanas iekārtas; |
| --- | --- |

b)

pieteikuma iesniedzēja rīcībā ir piemērotas svēršanas iekārtas;

| c) | pieteikuma iesniedzēja uzskaites dokumenti nodrošina muitas dienestiem iespēju veikt efektīvas pārbaudes. |
| --- | --- |

c)

pieteikuma iesniedzēja uzskaites dokumenti nodrošina muitas dienestiem iespēju veikt efektīvas pārbaudes.

Atzīta svērēja statusu muitas iestāde nepiešķir, ja pieteikuma iesniedzējs ir izdarījis nopietnu vai atkārtotu tiesību aktu pārkāpumu muitas jomā.

Atļauja attiecas uz svaigu banānu svēršanu vietā, kuru pārrauga muitas iestāde.

2.   Atļauju izsniegusī muitas iestāde atzīta svērēja statusu atsauc, ja statusa īpašnieks vairs neatbilst 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.”

| 4) | Iekļauj šādu 290.c pantu:
  “290.c pants
  1.   Lai varētu kontrolēt tīrsvaru Kopienas tirgū ievestajiem svaigajiem banāniem, kuru KN kods ir 0803 00 19, deklarācijai par to laišanu brīvā apgrozībā pievieno banānu svēršanas sertifikātu, kas apliecina attiecīgā svaigo banānu sūtījuma tīrsvaru pēc iepakojuma veida un izcelsmes.
  Banānu svēršanas sertifikātus sagatavo atzītie svērēji saskaņā ar 38.b pielikumā izklāstīto procedūru un atbilstoši paraugam 38.c pielikumā.
  Saskaņā ar nosacījumiem, ko nosaka muitas dienesti, šādus sertifikātus var iesniegt elektroniskā veidā.
  2.   Atzītais svērējs sniedz muitas dienestiem iepriekšēju paziņojumu par svaigu banānu sūtījuma svēršanu nolūkā sagatavot banānu svēršanas sertifikātu, sniedzot informāciju par iepakojuma veidu, izcelsmi, svēršanas laiku un vietu.
  3.   Muitas iestāde, balstoties uz riska analīzi, pārbauda banānu svēršanas sertifikātos ierakstīto tīrsvaru, ievērojot minimālo līmeni 5 % no gada laikā iesniegtajiem banānu svēršanas sertifikātiem, vai nu klātesot banānu reprezentatīvo paraugu svēršanā, ko veic atzītais svērējs, vai arī pašiem veicot minēto paraugu svēršanu saskaņā ar 38.b pielikuma 1., 2. un 3. punktā izklāstīto procedūru.” |
| --- | --- |

4)

Iekļauj šādu 290.c pantu:

“290.c pants

1.   Lai varētu kontrolēt tīrsvaru Kopienas tirgū ievestajiem svaigajiem banāniem, kuru KN kods ir 0803 00 19, deklarācijai par to laišanu brīvā apgrozībā pievieno banānu svēršanas sertifikātu, kas apliecina attiecīgā svaigo banānu sūtījuma tīrsvaru pēc iepakojuma veida un izcelsmes.

Banānu svēršanas sertifikātus sagatavo atzītie svērēji saskaņā ar 38.b pielikumā izklāstīto procedūru un atbilstoši paraugam 38.c pielikumā.

Saskaņā ar nosacījumiem, ko nosaka muitas dienesti, šādus sertifikātus var iesniegt elektroniskā veidā.

2.   Atzītais svērējs sniedz muitas dienestiem iepriekšēju paziņojumu par svaigu banānu sūtījuma svēršanu nolūkā sagatavot banānu svēršanas sertifikātu, sniedzot informāciju par iepakojuma veidu, izcelsmi, svēršanas laiku un vietu.

3.   Muitas iestāde, balstoties uz riska analīzi, pārbauda banānu svēršanas sertifikātos ierakstīto tīrsvaru, ievērojot minimālo līmeni 5 % no gada laikā iesniegtajiem banānu svēršanas sertifikātiem, vai nu klātesot banānu reprezentatīvo paraugu svēršanā, ko veic atzītais svērējs, vai arī pašiem veicot minēto paraugu svēršanu saskaņā ar 38.b pielikuma 1., 2. un 3. punktā izklāstīto procedūru.”

| 5) | Iekļauj šādu 290.d pantu:
  “290.d pants
  Dalībvalstis nosūta Komisijai atzīto svērēju sarakstu un visas turpmākās izmaiņas tajā.
  Komisija šo informāciju nosūta pārējām dalībvalstīm.” |
| --- | --- |

5)

Iekļauj šādu 290.d pantu:

“290.d pants

Dalībvalstis nosūta Komisijai atzīto svērēju sarakstu un visas turpmākās izmaiņas tajā.

Komisija šo informāciju nosūta pārējām dalībvalstīm.”

| 6) | Regulas 11. pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu. |
| --- | --- |

6)

Regulas 11. pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

| 7) | Regulas 38.b pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

7)

Regulas 38.b pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

| 8) | Saskaņā ar šīs regulas III pielikumu iekļauj 38.c pielikumu. |
| --- | --- |

8)

Saskaņā ar šīs regulas III pielikumu iekļauj 38.c pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tomēr 1. panta 4., 7. un 8. punktu piemēro no 2006. gada 1. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 648/2005 (OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.).

1

(2)  OV L 17, 21.1.1997., 28. lpp.

2

(3)  OV L 212, 22.8.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2116/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 7. lpp.).

3

(4)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 215/2006 (OV L 38, 9.2.2006., 11. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

11. pielikumu groza šādi:

| a) | Starp ierakstiem attiecībā uz ražojumiem, kas klasificēti ar KN kodiem “ex 7117” un “ex 8482”, iekļauj šādu tekstu:







  “ex 8473 30 10 un ex 8473 50 10 | Elektroniskās integrālās shēmas un mikroshēmas, sauktas par DRAM (dinamiskā brīvpiekļuves atmiņa) | Ražošana, kur vērtības pieaugums panākts apstrādē un vajadzības gadījumā izmantotās ražotājvalsts izcelsmes daļas ir vismaz 45 % no attiecīgo ražojumu ražotāja cenas.
  Ja nav izpildīts 45 % noteikums, DRAM izcelsme ir valstī, uz kuru attiecināma lielākā daļa izmantoto materiālu vērtības.” |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Starp ierakstiem attiecībā uz ražojumiem, kas klasificēti ar KN kodiem “ex 7117” un “ex 8482”, iekļauj šādu tekstu:

“ex 8473 30 10 un ex 8473 50 10

Elektroniskās integrālās shēmas un mikroshēmas, sauktas par DRAM (dinamiskā brīvpiekļuves atmiņa)

Ražošana, kur vērtības pieaugums panākts apstrādē un vajadzības gadījumā izmantotās ražotājvalsts izcelsmes daļas ir vismaz 45 % no attiecīgo ražojumu ražotāja cenas.

Ja nav izpildīts 45 % noteikums, DRAM izcelsme ir valstī, uz kuru attiecināma lielākā daļa izmantoto materiālu vērtības.”

| b) | Starp ierakstiem attiecībā uz ražojumiem, kas klasificēti ar KN kodiem “ex 8542” un “ex 9009”, iekļauj šādu tekstu:







  “ex 8548 90 10 | Elektroniskās integrālās shēmas un mikroshēmas, sauktas par DRAM (dinamiskā brīvpiekļuves atmiņa) | Ražošana, kur vērtības pieaugums panākts apstrādē un vajadzības gadījumā izmantotās ražotājvalsts izcelsmes daļas ir vismaz 45 % no attiecīgo ražojumu ražotāja cenas.
  Ja nav izpildīts 45 % noteikums, DRAM izcelsme ir valstī, uz kuru attiecināma lielākā daļa izmantoto materiālu vērtības.” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Starp ierakstiem attiecībā uz ražojumiem, kas klasificēti ar KN kodiem “ex 8542” un “ex 9009”, iekļauj šādu tekstu:

“ex 8548 90 10

Elektroniskās integrālās shēmas un mikroshēmas, sauktas par DRAM (dinamiskā brīvpiekļuves atmiņa)

Ražošana, kur vērtības pieaugums panākts apstrādē un vajadzības gadījumā izmantotās ražotājvalsts izcelsmes daļas ir vismaz 45 % no attiecīgo ražojumu ražotāja cenas.

Ja nav izpildīts 45 % noteikums, DRAM izcelsme ir valstī, uz kuru attiecināma lielākā daļa izmantoto materiālu vērtības.”

---

II PIELIKUMS

“38.b PIELIKUMS

Procedūra, kas minēta 290.c panta 1. punktā

290.c panta mērķiem katram svaigu banānu sūtījumam tīrsvaru nosaka atzīti svērēji, svēršanu veicot jebkurā izkraušanas vietā saskaņā ar šādu procedūru.

| 1) | Izvēlas iepakoto banānu vienību paraugu katram iepakojuma veidam un katrai izcelsmes vietai. Šis sveramais iepakoto banānu vienību paraugs ir svaigo banānu sūtījuma reprezentatīvs paraugs. Paraugā jāietver vismaz šāds daudzums:






  Iepakoto banānu vienību skaits
  (pēc iepakojuma veida un izcelsmes) | Pārbaudāmo iepakoto banānu vienību skaits |
| --- | --- | --- |
| — līdz 400 | 5 |
| — no 401 līdz 700 | 7 |
| — no 701 līdz 1 000 | 10 |
| — no 1 001 līdz 2 000 | 13 |
| — no 2 001 to 4 000 | 15 |
| — no 4 001 līdz 6 000 | 18 |
| — vairāk par 6 000 | 21 |

1)

Izvēlas iepakoto banānu vienību paraugu katram iepakojuma veidam un katrai izcelsmes vietai. Šis sveramais iepakoto banānu vienību paraugs ir svaigo banānu sūtījuma reprezentatīvs paraugs. Paraugā jāietver vismaz šāds daudzums:

Iepakoto banānu vienību skaits

(pēc iepakojuma veida un izcelsmes)

Pārbaudāmo iepakoto banānu vienību skaits

— līdz 400

5

— no 401 līdz 700

7

— no 701 līdz 1 000

10

— no 1 001 līdz 2 000

13

— no 2 001 to 4 000

15

— no 4 001 līdz 6 000

18

— vairāk par 6 000

21

| 2) | Tīrsvaru nosaka šādi:






  a) | nosver katru pārbaudāmo iepakoto banānu vienību (bruto svars); |
| --- | --- | --- |

2)

Tīrsvaru nosaka šādi:

a)

nosver katru pārbaudāmo iepakoto banānu vienību (bruto svars);

| b) | atver vismaz vienu iepakoto banānu vienību un nosver iepakojumu; |
| --- | --- |

b)

atver vismaz vienu iepakoto banānu vienību un nosver iepakojumu;

| c) | pieņem, ka nosvērtā iepakojuma svars ir vienāds visiem tā paša veida un izcelsmes vietas iepakojumiem; šo svaru atņem no visu nosvērto iepakoto banānu vienību svara; |
| --- | --- |

c)

pieņem, ka nosvērtā iepakojuma svars ir vienāds visiem tā paša veida un izcelsmes vietas iepakojumiem; šo svaru atņem no visu nosvērto iepakoto banānu vienību svara;

| d) | vienas iepakoto banānu vienības vidējo tīrsvaru, kas šādā veidā noteikts katram iepakojuma veidam un izcelsmes vietai, pamatojoties uz pārbaudīto paraugu svaru, pieņem par pamatu, lai noteiktu svaigu banānu sūtījuma tīrsvaru. |
| --- | --- |

d)

vienas iepakoto banānu vienības vidējo tīrsvaru, kas šādā veidā noteikts katram iepakojuma veidam un izcelsmes vietai, pamatojoties uz pārbaudīto paraugu svaru, pieņem par pamatu, lai noteiktu svaigu banānu sūtījuma tīrsvaru.

| 3) | Ja muitas iestāde vienlaikus nepārbauda svēršanas sertifikātu, svēršanas sertifikātā deklarētais tīrsvars muitas iestādēm ir pieņemams, ja atšķirība starp deklarēto tīrsvaru un muitas dienestu noteikto vidējo tīrsvaru ir mazāka vai vienāda ar 1 %. |
| --- | --- |

3)

Ja muitas iestāde vienlaikus nepārbauda svēršanas sertifikātu, svēršanas sertifikātā deklarētais tīrsvars muitas iestādēm ir pieņemams, ja atšķirība starp deklarēto tīrsvaru un muitas dienestu noteikto vidējo tīrsvaru ir mazāka vai vienāda ar 1 %.

| 4) | Banānu svēršanas sertifikātu iesniedz tajā muitas iestādē, kurā ir iesniegta deklarācija par laišanu brīvā apgrozībā. Muitas iestādes piemēro parauga ņemšanas rezultātus, kas norādīti banānu svēršanas sertifikātā, visam svaigo banānu sūtījumam, uz kuru šis sertifikāts attiecas.” |
| --- | --- |

4)

Banānu svēršanas sertifikātu iesniedz tajā muitas iestādē, kurā ir iesniegta deklarācija par laišanu brīvā apgrozībā. Muitas iestādes piemēro parauga ņemšanas rezultātus, kas norādīti banānu svēršanas sertifikātā, visam svaigo banānu sūtījumam, uz kuru šis sertifikāts attiecas.”

---

III PIELIKUMS

Iekļauj šādu 38.c pielikumu:

“38.c PIELIKUMS

Image

---

| 9.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/40

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 403/2006

(2006. gada 8. marts),

ar kuru nosaka eksporta kompensācijas par liellopu un teļa gaļu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maijs Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta, 3. punkta 3. daļa,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1254/1999 33. pants paredz, ka starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā drīkst atlīdzināt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1254/1999 33. pants paredz, ka starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā drīkst atlīdzināt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Komisijas Regulas (EEK) Nr. 32/82 (2), (EEK) Nr. 1964/82 (3), (EEK) Nr. 2388/84 (4), (EEK) Nr. 2973/79 (5) un (EK) Nr. 2051/96 (6) paredz nosacījumus īpašu eksporta kompensāciju piešķiršanai par dažiem liellopu un teļa gaļas izcirtņiem un liellopu un teļa gaļas konserviem, kā arī nosacījumus palīdzības piešķiršanai attiecībā uz dažiem galamērķiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulas (EEK) Nr. 32/82 (2), (EEK) Nr. 1964/82 (3), (EEK) Nr. 2388/84 (4), (EEK) Nr. 2973/79 (5) un (EK) Nr. 2051/96 (6) paredz nosacījumus īpašu eksporta kompensāciju piešķiršanai par dažiem liellopu un teļa gaļas izcirtņiem un liellopu un teļa gaļas konserviem, kā arī nosacījumus palīdzības piešķiršanai attiecībā uz dažiem galamērķiem.

| (3) | Kopienas tirgū arvien lielākā liellopu un teļa gaļas trūkuma dēļ ir ievērojami paaugstinājušās cenas, pārsniedzot pamata cenu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1254/1999 26. panta 1. punktā un kas atspoguļo vēlamo atbalsta līmeni Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(3)

Kopienas tirgū arvien lielākā liellopu un teļa gaļas trūkuma dēļ ir ievērojami paaugstinājušās cenas, pārsniedzot pamata cenu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1254/1999 26. panta 1. punktā un kas atspoguļo vēlamo atbalsta līmeni Kopienas tirgū.

| (4) | Aug sabiedrības bažas par to dzīvnieku labturību, kurus izved īpaši tālu un kuriem pilnībā nevar nodrošināt humānus apstākļus, jo īpaši pēc tam, kad šie dzīvnieki ir nogādāti trešajās valstīs. Kaut arī attiecībā uz transportu dzīvu dzīvnieku pārvadāšanas apstākļus nosaka neskaitāmas pamatprasības, procedūras prasības un kontroles prasības, kuras 2003. gadā paaugstināja, pieredze liecina, ka attiecībā ar dzīvnieku labturības nosacījumi ne vienmēr tiek ievēroti. Turklāt dzīvnieku labturības standarti galamērķa valstīs bieži vien ir zemāki nekā Kopienā. |
| --- | --- |

(4)

Aug sabiedrības bažas par to dzīvnieku labturību, kurus izved īpaši tālu un kuriem pilnībā nevar nodrošināt humānus apstākļus, jo īpaši pēc tam, kad šie dzīvnieki ir nogādāti trešajās valstīs. Kaut arī attiecībā uz transportu dzīvu dzīvnieku pārvadāšanas apstākļus nosaka neskaitāmas pamatprasības, procedūras prasības un kontroles prasības, kuras 2003. gadā paaugstināja, pieredze liecina, ka attiecībā ar dzīvnieku labturības nosacījumi ne vienmēr tiek ievēroti. Turklāt dzīvnieku labturības standarti galamērķa valstīs bieži vien ir zemāki nekā Kopienā.

| (5) | Dzīvu dzīvnieku izvedumiem kaušanai ir zemāka pievienotā vērtība Kopienā, un eksporta kompensācijas, ko piešķir par minēto dzīvnieku izvedumiem, ietver augstākas dzīvnieku labturības apstākļu pārraudzības un kontroles izmaksas. Tādēļ, lai saglabātu līdzsvaru un iekšējā tirgus cenas, un iekšējā tirgus dabisko attīstību, kā arī dzīvnieku labturību, dzīvu dzīvnieku izvedumi kaušanai uz trešām valstīm vairs nav jāveicina ar eksporta kompensācijām. |
| --- | --- |

(5)

Dzīvu dzīvnieku izvedumiem kaušanai ir zemāka pievienotā vērtība Kopienā, un eksporta kompensācijas, ko piešķir par minēto dzīvnieku izvedumiem, ietver augstākas dzīvnieku labturības apstākļu pārraudzības un kontroles izmaksas. Tādēļ, lai saglabātu līdzsvaru un iekšējā tirgus cenas, un iekšējā tirgus dabisko attīstību, kā arī dzīvnieku labturību, dzīvu dzīvnieku izvedumi kaušanai uz trešām valstīm vairs nav jāveicina ar eksporta kompensācijām.

| (6) | Attiecībā uz pavairošanai paredzētajiem dzīvajiem dzīvniekiem eksporta kompensāciju par tīršķirnes vaislas dzīvniekiem piešķir tikai par telēm un govīm, kuru vecums nepārsniedz 30 mēnešus, lai nepieļautu kompensācijas izmantošanu savtīgos nolūkos. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz pavairošanai paredzētajiem dzīvajiem dzīvniekiem eksporta kompensāciju par tīršķirnes vaislas dzīvniekiem piešķir tikai par telēm un govīm, kuru vecums nepārsniedz 30 mēnešus, lai nepieļautu kompensācijas izmantošanu savtīgos nolūkos.

| (7) | Tādēļ jāatceļ Komisijas 2005. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 2147/2005, ar kuru nosaka eksporta kompensācijas par liellopu un teļa gaļu (7). |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ jāatceļ Komisijas 2005. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 2147/2005, ar kuru nosaka eksporta kompensācijas par liellopu un teļa gaļu (7).

| (8) | Lai atsevišķus Kopienas liellopu un teļa gaļas produktus varētu pārdot starptautiskajā tirgū, eksporta kompensācijas jāpiešķir atsevišķiem produktiem ar KN kodu 0201, 0202 un 1602 50, kuri tiek sūtīti uz zināmiem galamērķiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai atsevišķus Kopienas liellopu un teļa gaļas produktus varētu pārdot starptautiskajā tirgū, eksporta kompensācijas jāpiešķir atsevišķiem produktiem ar KN kodu 0201, 0202 un 1602 50, kuri tiek sūtīti uz zināmiem galamērķiem.

| (9) | Eksporta kompensāciju pieaugums zināmām liellopu un teļa gaļas produktu kategorijām ir izrādījies nenozīmīgs. Tas pats ir sakāms par zināmiem galamērķiem, kas atrodas Kopienas teritorijas tiešā tuvumā. Šādām kategorijām eksporta kompensācijas vairs nenosaka. |
| --- | --- |

(9)

Eksporta kompensāciju pieaugums zināmām liellopu un teļa gaļas produktu kategorijām ir izrādījies nenozīmīgs. Tas pats ir sakāms par zināmiem galamērķiem, kas atrodas Kopienas teritorijas tiešā tuvumā. Šādām kategorijām eksporta kompensācijas vairs nenosaka.

| (10) | Šajā regulā paredzētās kompensācijas nosaka, pamatojoties uz produktu kodiem, kuri definēti nomenklatūrā, kas pieņemta ar Komisijas 1987. gada 17. decembra Regulu (EEK) Nr. 3846/87, ar kuru nosaka eksporta kompensācijām paredzēto lauksaimniecības produktu nomenklatūru (8). |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētās kompensācijas nosaka, pamatojoties uz produktu kodiem, kuri definēti nomenklatūrā, kas pieņemta ar Komisijas 1987. gada 17. decembra Regulu (EEK) Nr. 3846/87, ar kuru nosaka eksporta kompensācijām paredzēto lauksaimniecības produktu nomenklatūru (8).

| (11) | Kompensācijas par visiem saldētiem izcirtņiem jāpielīdzina kompensācijām par svaigiem vai atdzesētiem izcirtņiem, ja tie nav pieaugušu buļļu izcirtņi. |
| --- | --- |

(11)

Kompensācijas par visiem saldētiem izcirtņiem jāpielīdzina kompensācijām par svaigiem vai atdzesētiem izcirtņiem, ja tie nav pieaugušu buļļu izcirtņi.

| (12) | Jāievieš stingrāka kontrole produktiem ar KN kodu 1602 50, paredzot, ka kompensāciju par šiem produktiem piešķir tikai tad, ja to ražošanā izmanto pasākumus saskaņā ar Padomes 1980. gada 4. marta Regulas (EEK) Nr. 565/80 4. pantu par eksporta kompensāciju avansa maksājumu attiecībā uz lauksaimniecības produktiem (9). |
| --- | --- |

(12)

Jāievieš stingrāka kontrole produktiem ar KN kodu 1602 50, paredzot, ka kompensāciju par šiem produktiem piešķir tikai tad, ja to ražošanā izmanto pasākumus saskaņā ar Padomes 1980. gada 4. marta Regulas (EEK) Nr. 565/80 4. pantu par eksporta kompensāciju avansa maksājumu attiecībā uz lauksaimniecības produktiem (9).

| (13) | Kompensācija jāpiešķir tikai par produktiem, kuru brīva aprite Kopienā ir atļauta. Tāpēc, lai būtu iespējams saņemt kompensāciju par produktiem, tiem jābūt ar attiecīgo sanitāro marķējumu, kas noteikts ar Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvu 64/433/EEK par veselības problēmām, kas ietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar svaigu gaļu (10), Padomes 1976. gada 21. decembra Direktīvu 77/99/EEK par veselības problēmām, kas ietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar gaļas produktiem (11) un Padomes 1994. gada 14. decembra Direktīvu 94/65/EK, ar ko nosaka prasības maltas gaļas un gaļas izstrādājumu ražošanai un laišanai tirgū (12). |
| --- | --- |

(13)

Kompensācija jāpiešķir tikai par produktiem, kuru brīva aprite Kopienā ir atļauta. Tāpēc, lai būtu iespējams saņemt kompensāciju par produktiem, tiem jābūt ar attiecīgo sanitāro marķējumu, kas noteikts ar Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvu 64/433/EEK par veselības problēmām, kas ietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar svaigu gaļu (10), Padomes 1976. gada 21. decembra Direktīvu 77/99/EEK par veselības problēmām, kas ietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar gaļas produktiem (11) un Padomes 1994. gada 14. decembra Direktīvu 94/65/EK, ar ko nosaka prasības maltas gaļas un gaļas izstrādājumu ražošanai un laišanai tirgū (12).

| (14) | Regulas (EEK) Nr. 1964/82 6. panta 2. punkta trešā daļa paredz, ka īpašā kompensācija jāsamazina, ja izvedamās atkaulotās gaļas daudzums veido mazāk par 95 %, bet ne mazāk kā 85 % no kopējā izcirtņu svara, kas iegūts pēc atkaulošanas. |
| --- | --- |

(14)

Regulas (EEK) Nr. 1964/82 6. panta 2. punkta trešā daļa paredz, ka īpašā kompensācija jāsamazina, ja izvedamās atkaulotās gaļas daudzums veido mazāk par 95 %, bet ne mazāk kā 85 % no kopējā izcirtņu svara, kas iegūts pēc atkaulošanas.

| (15) | Sarunas Eiropas nolīgumu ietvaros starp Eiropas Kopienu un Rumāniju un Bulgāriju pirmām kārtām ir vērstas uz to produktu tirdzniecības liberalizāciju, uz kuriem attiecas atbilstošā kopējā tirgus organizācija. Tāpēc attiecībā uz šīm divām valstīm eksporta kompensācijas būtu jāatceļ. Tomēr šī atcelšana nedrīkstētu izraisīt kompensāciju diferencēšanu par eksportu uz citām valstīm. |
| --- | --- |

(15)

Sarunas Eiropas nolīgumu ietvaros starp Eiropas Kopienu un Rumāniju un Bulgāriju pirmām kārtām ir vērstas uz to produktu tirdzniecības liberalizāciju, uz kuriem attiecas atbilstošā kopējā tirgus organizācija. Tāpēc attiecībā uz šīm divām valstīm eksporta kompensācijas būtu jāatceļ. Tomēr šī atcelšana nedrīkstētu izraisīt kompensāciju diferencēšanu par eksportu uz citām valstīm.

| (16) | Liellopu gaļas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(16)

Liellopu gaļas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Produktu saraksts, par kuriem piešķir Regulas (EK) Nr. 1254/1999 33. pantā minēto eksporta kompensāciju, kā arī kompensācijas summas un galamērķi ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2.   Šiem produktiem ir jāatbilst attiecīgajiem sanitārā marķējuma nosacījumiem:

| — | Direktīvas 64/433/EEK I pielikuma XI nodaļā, |
| --- | --- |

—

Direktīvas 64/433/EEK I pielikuma XI nodaļā,

| — | Direktīvas 77/99/EEK B pielikuma VI nodaļā, |
| --- | --- |

—

Direktīvas 77/99/EEK B pielikuma VI nodaļā,

| — | Direktīvas 94/65/EK I pielikuma VI nodaļā. |
| --- | --- |

—

Direktīvas 94/65/EK I pielikuma VI nodaļā.

2. pants

Gadījumā, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 1964/82 6. panta 2. punkta trešajā daļā, kompensāciju par produktiem ar kodu 0201 30 00 9100 samazina par 10 EUR/100 kg.

3. pants

Tas, ka eksportam uz Rumāniju un Bulgāriju nav noteiktas eksporta kompensācijas, nav uzskatāms par kompensācijas diferenciāciju.

4. pants

Regulu (EK) Nr. 2147/2005 atceļ.

5. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 9. marts.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 8. marts

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 4, 8.1.1982., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 744/2000 (OV L 89, 11.4.2000., 3. lpp.).

2

(3)  OV L 212, 21.7.1982., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2772/2000 (OV L 321, 19.12.2000., 35. lpp.).

3

(4)  OV L 221, 18.8.1984., 28. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 3661/92 (OV L 370, 19.12.1992., 16. lpp.).

4

(5)  OV L 336, 29.12.1979., 44. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 3434/87 (OV L 327, 18.11.1987., 7. lpp.).

5

(6)  OV L 274, 26.10.1996., 18. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2333/96 (OV L 317, 6.12.1996., 13. lpp.).

6

(7)  OV L 342, 24.12.2005., 12. lpp.

7

(8)  OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 558/2005 (OV L 94, 13.4.2005., 22. lpp.).

8

(9)  OV L 62, 7.3.1980., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 444/2003 (OV L 67, 12.3.2003., 3. lpp.).

9

(10)  OV 121, 29.7.1964., 2012./64. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

10

(11)  OV L 26, 31.1.1977., 85. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

11

(12)  OV L 368, 31.12.1994., 10. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

12

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 8. martā Regulai, ar ko nosaka eksporta kompensācijas liellopu gaļas nozarē

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg dzīvsvars | 33,3 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg dzīvsvars | 33,3 |
| 0201 10 00 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto | 47,1 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 27,7 |
| 0201 10 00 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg neto | 62,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 37,0 |
| 0201 20 20 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto | 62,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 37,0 |
| 0201 20 30 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto | 47,1 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 27,7 |
| 0201 20 50 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto | 78,5 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 46,2 |
| 0201 20 50 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg neto | 47,1 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 27,7 |
| 0201 30 00 9050 | US (3) | EUR/100 kg neto | 15,2 |
| CA (4) | EUR/100 kg neto | 15,2 |
| 0201 30 00 9060 (6) | B02 | EUR/100 kg neto | 29,1 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 9,7 |
| 0201 30 00 9100 (2)
   (6) | B04 | EUR/100 kg neto | 109,1 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 64,2 |
| EG | EUR/100 kg neto | 133,1 |
| 0201 30 00 9120 (2)
   (6) | B04 | EUR/100 kg neto | 65,4 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 38,5 |
| EG | EUR/100 kg neto | 79,8 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg neto | 20,9 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 7,0 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg neto | 20,9 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 7,0 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg neto | 20,9 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 7,0 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg neto | 20,9 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 7,0 |
| 0202 30 90 9100 | US (3) | EUR/100 kg neto | 15,2 |
| CA (4) | EUR/100 kg neto | 15,2 |
| 0202 30 90 9200 (6) | B02 | EUR/100 kg neto | 29,1 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 9,7 |
| 1602 50 31 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg neto | 55,1 |
| 1602 50 31 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg neto | 49,0 |
| 1602 50 39 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg neto | 55,1 |
| 1602 50 39 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg neto | 49,0 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķu alfa-ciparkodi ir norādīti Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir noteikti šādi:







  B00 | : | visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas pielīdzināmi eksportam ārpus Kopienas), izņemot Rumāniju un Bulgāriju. |
| B02 | : | B04 un galamērķis EG. |
| B03 | : | Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova, Melnkalne, Maķedonija, apgāde un nodrošinājums (galamērķi, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (pēc grozījumiem) (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. un 45. pantā, un, attiecīgi, arī 44. pantā). |
| B04 | : | Turcija, Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Libāna, Sīrija, Irāka, Irāna, Izraēla, Jordānas Rietumu krasts/Gazas sektors, Jordānija, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Jemena, Pakistāna, Šrilanka, Mjanma, Taizeme, Vjetnama, Indonēzija, Filipīnas, Ķīna, Ziemeļkoreja, Honkonga, Sudāna, Mauritānija, Mali, Burkinafaso, Nigēra, Čada, Kaboverdes salas, Senegāla, Gambija, Gvineja-Bisava, Gvineja, Sjerraleone, Libērija, Ziloņkaula Krasts, Gana, Togo, Benina, Nigērija, Kamerūna, Centrālāfrikas Republika, Ekvatoriālā Gvineja, Santomē un Prinsipi, Gabona, Kongo, Kongo (Demokrātiskā Republika), Ruanda, Burundi, Svētās Helēnas sala un valdījumi, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibutija, Somālija, Uganda, Tanzānija, Seišeļu salas un valdījumi, Britu Indijas okeāna teritorija, Mozambika, Maurīcija, Komoru salas, Majota, Zambija, Malāvi, Dienvidāfrikas Republika, Lesoto. |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa (7)

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg dzīvsvars

33,3

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg dzīvsvars

33,3

0201 10 00 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto

47,1

B03

EUR/100 kg neto

27,7

0201 10 00 9130 (1)

B02

EUR/100 kg neto

62,8

B03

EUR/100 kg neto

37,0

0201 20 20 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto

62,8

B03

EUR/100 kg neto

37,0

0201 20 30 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto

47,1

B03

EUR/100 kg neto

27,7

0201 20 50 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto

78,5

B03

EUR/100 kg neto

46,2

0201 20 50 9130 (1)

B02

EUR/100 kg neto

47,1

B03

EUR/100 kg neto

27,7

0201 30 00 9050

US (3)

EUR/100 kg neto

15,2

CA (4)

EUR/100 kg neto

15,2

0201 30 00 9060 (6)

B02

EUR/100 kg neto

29,1

B03

EUR/100 kg neto

9,7

0201 30 00 9100 (2)
   (6)

B04

EUR/100 kg neto

109,1

B03

EUR/100 kg neto

64,2

EG

EUR/100 kg neto

133,1

0201 30 00 9120 (2)
   (6)

B04

EUR/100 kg neto

65,4

B03

EUR/100 kg neto

38,5

EG

EUR/100 kg neto

79,8

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg neto

20,9

B03

EUR/100 kg neto

7,0

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg neto

20,9

B03

EUR/100 kg neto

7,0

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg neto

20,9

B03

EUR/100 kg neto

7,0

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg neto

20,9

B03

EUR/100 kg neto

7,0

0202 30 90 9100

US (3)

EUR/100 kg neto

15,2

CA (4)

EUR/100 kg neto

15,2

0202 30 90 9200 (6)

B02

EUR/100 kg neto

29,1

B03

EUR/100 kg neto

9,7

1602 50 31 9125 (5)

B00

EUR/100 kg neto

55,1

1602 50 31 9325 (5)

B00

EUR/100 kg neto

49,0

1602 50 39 9125 (5)

B00

EUR/100 kg neto

55,1

1602 50 39 9325 (5)

B00

EUR/100 kg neto

49,0

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķu alfa-ciparkodi ir norādīti Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.).

Pārējie galamērķi ir noteikti šādi:

B00

:

visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas pielīdzināmi eksportam ārpus Kopienas), izņemot Rumāniju un Bulgāriju.

B02

:

B04 un galamērķis EG.

B03

:

Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova, Melnkalne, Maķedonija, apgāde un nodrošinājums (galamērķi, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (pēc grozījumiem) (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. un 45. pantā, un, attiecīgi, arī 44. pantā).

B04

:

Turcija, Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Libāna, Sīrija, Irāka, Irāna, Izraēla, Jordānas Rietumu krasts/Gazas sektors, Jordānija, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Jemena, Pakistāna, Šrilanka, Mjanma, Taizeme, Vjetnama, Indonēzija, Filipīnas, Ķīna, Ziemeļkoreja, Honkonga, Sudāna, Mauritānija, Mali, Burkinafaso, Nigēra, Čada, Kaboverdes salas, Senegāla, Gambija, Gvineja-Bisava, Gvineja, Sjerraleone, Libērija, Ziloņkaula Krasts, Gana, Togo, Benina, Nigērija, Kamerūna, Centrālāfrikas Republika, Ekvatoriālā Gvineja, Santomē un Prinsipi, Gabona, Kongo, Kongo (Demokrātiskā Republika), Ruanda, Burundi, Svētās Helēnas sala un valdījumi, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibutija, Somālija, Uganda, Tanzānija, Seišeļu salas un valdījumi, Britu Indijas okeāna teritorija, Mozambika, Maurīcija, Komoru salas, Majota, Zambija, Malāvi, Dienvidāfrikas Republika, Lesoto.

---

(1)  Produkts tiek iekļauts šajā apakšpozīcijā pēc grozītās Regulas (EEK) Nr. 32/82 pielikumā minētā apliecinājuma uzrādīšanas.

(2)  Kompensāciju piešķir, ja tiek ievēroti grozītās Regulas (EEK) Nr. 1964/82 noteikumi.

(3)  Saskaņā ar grozīto Regulu (EEK) Nr. 2973/79.

(4)  Saskaņā ar grozīto Regulu (EK) Nr. 2051/96.

(5)  Kompensāciju piešķir, ja tiek ievēroti grozītās Regulas (EEK) Nr. 2388/84 noteikumi.

(6)  Liesas beztauku liellopu gaļas saturs tiek noteikts saskaņā ar analīzes procedūru, kas izstrādāta Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2429/86 (OV L 210, 1.8.1986., 39. lpp.) pielikumā. Termins “vidējs saturs” attiecas uz parauga daudzumu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 765/2002 (OV L 117, 4.5.2002., 6. lpp.) 2. panta 1. punktā. Paraugs tiek ņemts no preču partijas daļas ar vislielāko riska pakāpi.

(7)  Saskaņā ar grozītās Regulas (EK) Nr. 1254/1999 33. panta 10. punktu, kompensāciju nepiešķir par to produktu eksportu, kas importēti no trešām valstīm un reeksportēti uz trešām valstīm.

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķu alfa-ciparkodi ir norādīti Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.).

Pārējie galamērķi ir noteikti šādi:

| B00 | : | visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas pielīdzināmi eksportam ārpus Kopienas), izņemot Rumāniju un Bulgāriju. |
| --- | --- | --- |
| B02 | : | B04 un galamērķis EG. |
| B03 | : | Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova, Melnkalne, Maķedonija, apgāde un nodrošinājums (galamērķi, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (pēc grozījumiem) (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. un 45. pantā, un, attiecīgi, arī 44. pantā). |
| B04 | : | Turcija, Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Libāna, Sīrija, Irāka, Irāna, Izraēla, Jordānas Rietumu krasts/Gazas sektors, Jordānija, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Jemena, Pakistāna, Šrilanka, Mjanma, Taizeme, Vjetnama, Indonēzija, Filipīnas, Ķīna, Ziemeļkoreja, Honkonga, Sudāna, Mauritānija, Mali, Burkinafaso, Nigēra, Čada, Kaboverdes salas, Senegāla, Gambija, Gvineja-Bisava, Gvineja, Sjerraleone, Libērija, Ziloņkaula Krasts, Gana, Togo, Benina, Nigērija, Kamerūna, Centrālāfrikas Republika, Ekvatoriālā Gvineja, Santomē un Prinsipi, Gabona, Kongo, Kongo (Demokrātiskā Republika), Ruanda, Burundi, Svētās Helēnas sala un valdījumi, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibutija, Somālija, Uganda, Tanzānija, Seišeļu salas un valdījumi, Britu Indijas okeāna teritorija, Mozambika, Maurīcija, Komoru salas, Majota, Zambija, Malāvi, Dienvidāfrikas Republika, Lesoto. |

B00

:

visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas pielīdzināmi eksportam ārpus Kopienas), izņemot Rumāniju un Bulgāriju.

B02

:

B04 un galamērķis EG.

B03

:

Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova, Melnkalne, Maķedonija, apgāde un nodrošinājums (galamērķi, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (pēc grozījumiem) (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. un 45. pantā, un, attiecīgi, arī 44. pantā).

B04

:

Turcija, Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Libāna, Sīrija, Irāka, Irāna, Izraēla, Jordānas Rietumu krasts/Gazas sektors, Jordānija, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Jemena, Pakistāna, Šrilanka, Mjanma, Taizeme, Vjetnama, Indonēzija, Filipīnas, Ķīna, Ziemeļkoreja, Honkonga, Sudāna, Mauritānija, Mali, Burkinafaso, Nigēra, Čada, Kaboverdes salas, Senegāla, Gambija, Gvineja-Bisava, Gvineja, Sjerraleone, Libērija, Ziloņkaula Krasts, Gana, Togo, Benina, Nigērija, Kamerūna, Centrālāfrikas Republika, Ekvatoriālā Gvineja, Santomē un Prinsipi, Gabona, Kongo, Kongo (Demokrātiskā Republika), Ruanda, Burundi, Svētās Helēnas sala un valdījumi, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibutija, Somālija, Uganda, Tanzānija, Seišeļu salas un valdījumi, Britu Indijas okeāna teritorija, Mozambika, Maurīcija, Komoru salas, Majota, Zambija, Malāvi, Dienvidāfrikas Republika, Lesoto.

---

| 9.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/44 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/44

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 404/2006

(2006. gada 8. marts),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas cūkgaļai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2759/75 par cūkgaļas tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EEK) Nr. 2759/75 13. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EEK) Nr. 2759/75 13. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cūkgaļas tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2759/75 13. pantā paredzētajiem noteikumiem un kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cūkgaļas tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2759/75 13. pantā paredzētajiem noteikumiem un kritērijiem.

| (3) | Regulas (EEK) Nr. 2759/75 13. panta 3. punktā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību atkarā no galamērķa noteikt dažādu kompensācijas lielumu par produktiem, kas uzskaitīti Regulas (EEK) Nr. 2759/75 1. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EEK) Nr. 2759/75 13. panta 3. punktā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību atkarā no galamērķa noteikt dažādu kompensācijas lielumu par produktiem, kas uzskaitīti Regulas (EEK) Nr. 2759/75 1. pantā.

| (4) | Kompensācija ir jāpiešķir tikai par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kuriem ir veselības marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Šiem produktiem jāatbilst arī prasībām, kas noteiktas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (4). |
| --- | --- |

(4)

Kompensācija ir jāpiešķir tikai par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kuriem ir veselības marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Šiem produktiem jāatbilst arī prasībām, kas noteiktas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (4).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulas (EEK) Nr. 2759/75 13. pantā paredzēto eksporta kompensāciju piešķir par tiem produktiem un tādā apjomā, kā noteikts šīs regulas pielikumā, attiecinot uz tiem šā panta 2. punktā paredzēto nosacījumu.

2.   Produktiem, par kuriem atbilstīgi 1. punktam ir tiesības saņemt kompensāciju, ir jāatbilst attiecīgajām Regulas (EK) Nr. 852/2004 un Regulas (EK) Nr. 853/2004 prasībām, jo īpaši Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma I sadaļas III nodaļā noteiktajām prasībām par sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā un atbilstību veselības marķējuma prasībām.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 9. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

2

(3)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Eksporta kompensācijas cūkgaļas nozarē kuras piemēro no 2006, gada 9. marta

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210 11 31 9110 | P08 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 11 31 9910 | P08 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9100 | P08 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9300 | P08 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 1601 00 91 9120 | P08 | EUR/100 kg | 19,50 |
| 1601 00 99 9110 | P08 | EUR/100 kg | 15,20 |
| 1602 41 10 9110 | P08 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 1602 41 10 9130 | P08 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 42 10 9110 | P08 | EUR/100 kg | 22,80 |
| 1602 42 10 9130 | P08 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 49 19 9130 | P08 | EUR/100 kg | 17,10 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Ciparu galamērķu kodi ir definēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.).
  Citi galamērķi ir šādi:






  P08 | Visi galamērķi, izņemot Bulgāriju un Rumāniju. |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju apjoms

0210 11 31 9110

P08

EUR/100 kg

54,20

0210 11 31 9910

P08

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9100

P08

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9300

P08

EUR/100 kg

54,20

1601 00 91 9120

P08

EUR/100 kg

19,50

1601 00 99 9110

P08

EUR/100 kg

15,20

1602 41 10 9110

P08

EUR/100 kg

29,00

1602 41 10 9130

P08

EUR/100 kg

17,10

1602 42 10 9110

P08

EUR/100 kg

22,80

1602 42 10 9130

P08

EUR/100 kg

17,10

1602 49 19 9130

P08

EUR/100 kg

17,10

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Ciparu galamērķu kodi ir definēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.).

Citi galamērķi ir šādi:

P08

Visi galamērķi, izņemot Bulgāriju un Rumāniju.

---

| 9.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/46

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 405/2006

(2006. gada 8. marts),

ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2771/75 par olu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 5. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2777/75 par mājputnu gaļas tirgus kopējo organizāciju (2), un jo īpaši tās 5. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2783/75 par olu albumīna un laktalbumīna tirgus kopējo organizāciju (3), un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1484/95 (4), ietver sīki izstrādātus noteikumus papildu importa nodevu sistēmas ieviešanai un nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē un olu albumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1484/95 (4), ietver sīki izstrādātus noteikumus papildu importa nodevu sistēmas ieviešanai un nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē un olu albumīnam.

| (2) | Regulāri kontrolējot datus, uz kuriem balstās reprezentatīvu cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, ir konstatēts, ka dažu produktu importa reprezentatīvās cenas ir jāmaina, ņemot vērā cenu atšķirības atkarībā no izcelsmes. Tādēļ reprezentatīvās cenas ir jāpublicē. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri kontrolējot datus, uz kuriem balstās reprezentatīvu cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, ir konstatēts, ka dažu produktu importa reprezentatīvās cenas ir jāmaina, ņemot vērā cenu atšķirības atkarībā no izcelsmes. Tādēļ reprezentatīvās cenas ir jāpublicē.

| (3) | Šie labojumi ir jāpiemēro pēc iespējas ātrāk, ņemot vērā tirgus situāciju. |
| --- | --- |

(3)

Šie labojumi ir jāpiemēro pēc iespējas ātrāk, ņemot vērā tirgus situāciju.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu nomaina ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 9. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 49. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 282, 1.11.1975., 77. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003.

2

(3)  OV L 282, 1.11.1975., 104. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2916/95 (OV L 305, 19.12.1995., 49. lpp.).

3

(4)  OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 224/2006 (OV L 38, 9.2.2006., 32. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 8. martā Regulai, ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

“I PIELIKUMS

| KN kods | Produktu apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | 3. panta 3. punktā paredzētais nodrošinājums
  (EUR/100 kg) | Izcelsmes valsts (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Saldēti 65 % cāļi | 108,2 | 3 | 01 |
| 95,8 | 7 | 02 |
| 0207 14 10 | Saldēti šķirnes vistas gaļas bezkaulu izcirtņi | 190,7 | 35 | 01 |
| 221,6 | 24 | 02 |
| 277,8 | 7 | 03 |
| 0207 25 10 | Saldēti 80 % tītari | 170,0 | 0 | 01 |
| 0207 27 10 | Saldēti tītara gaļas bezkaulu izcirtņi | 247,4 | 15 | 01 |
| 261,8 | 11 | 03 |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti šķirnes vistas gaļas izstrādājumi | 179,7 | 34 | 01 |
| 167,9 | 40 | 02 |

KN kods

Produktu apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

3. panta 3. punktā paredzētais nodrošinājums

(EUR/100 kg)

Izcelsmes valsts (1)

0207 12 90

Saldēti 65 % cāļi

108,2

3

01

95,8

7

02

0207 14 10

Saldēti šķirnes vistas gaļas bezkaulu izcirtņi

190,7

35

01

221,6

24

02

277,8

7

03

0207 25 10

Saldēti 80 % tītari

170,0

0

01

0207 27 10

Saldēti tītara gaļas bezkaulu izcirtņi

247,4

15

01

261,8

11

03

1602 32 11

Termiski neapstrādāti šķirnes vistas gaļas izstrādājumi

179,7

34

01

167,9

40

02

---

(1)  Importa izcelsmes valstis:

1

| 01 | Brazīlija |
| --- | --- |
| 02 | Argentīna |
| 03 | Čīle.” |

01

Brazīlija

02

Argentīna

03

Čīle.”

---

| 9.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/48 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/48

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 406/2006

(2006. gada 8. marts),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas mājputnu gaļai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2777/75 par mājputnu gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EEK) Nr. 2777/75 8. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punktā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā drīkst atlīdzināt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EEK) Nr. 2777/75 8. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punktā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā drīkst atlīdzināt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli mājputnu gaļas tirgū, eksporta kompensācijas būtu jānosaka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2777/75 8. pantā paredzētajiem noteikumiem un kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli mājputnu gaļas tirgū, eksporta kompensācijas būtu jānosaka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2777/75 8. pantā paredzētajiem noteikumiem un kritērijiem.

| (3) | Regulas (EEK) Nr. 2777/75 8. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību atkarībā no galamērķa noteikt dažādu kompensācijas lielumu. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EEK) Nr. 2777/75 8. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību atkarībā no galamērķa noteikt dažādu kompensācijas lielumu.

| (4) | Kompensācija būtu jāpiešķir tikai produktiem, kuriem atļauta brīva apgrozība Kopienas tirgū un kuriem ir marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004 par īpašiem higiēnas noteikumiem attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Tāpat šiem produktiem jāatbilst prasībām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3). |
| --- | --- |

(4)

Kompensācija būtu jāpiešķir tikai produktiem, kuriem atļauta brīva apgrozība Kopienas tirgū un kuriem ir marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004 par īpašiem higiēnas noteikumiem attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Tāpat šiem produktiem jāatbilst prasībām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulas (EEK) Nr. 2777/75 8. pantā paredzēto eksporta kompensāciju piešķir par tiem produktiem un tādā apjomā, kā noteikts šīs regulas pielikumā, attiecinot uz tiem šā panta 2. punktā paredzēto nosacījumu.

2.   Produktiem, par kuriem atbilstīgi 1. punktam ir tiesības saņemt kompensāciju, ir jāatbilst attiecīgajām Regulas (EK) Nr. 852/2004 un Regulas (EK) Nr. 853/2004 prasībām, jo īpaši Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I iedaļā noteiktajām prasībām par sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā un atbilstību identifikācijas marķējumam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 9. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 77. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Labotā redakcija OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.

2

(3)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp. Labotā redakcija OV L 226, 25.6.2004., 3. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Mājputnu gaļas eksporta kompensācijas, kuras piemēro no 2006. gada 9. marta

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,80 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,80 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,80 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,80 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 1,60 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 1,60 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 14 20 9900 | V03 | EUR/100 kg | 20,00 |
| 0207 14 60 9900 | V03 | EUR/100 kg | 20,00 |
| 0207 14 70 9190 | V03 | EUR/100 kg | 20,00 |
| 0207 14 70 9290 | V03 | EUR/100 kg | 20,00 |
| NB: Produktu kodi, kā arī A sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķa ciparu kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir šādi:






  V03 | A24, Angola, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti, Jordānija, Jemena, Libāna, Irāka, Irāna. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apjoms

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,80

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,80

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,80

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,80

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

1,60

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

1,60

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 14 20 9900

V03

EUR/100 kg

20,00

0207 14 60 9900

V03

EUR/100 kg

20,00

0207 14 70 9190

V03

EUR/100 kg

20,00

0207 14 70 9290

V03

EUR/100 kg

20,00

NB: Produktu kodi, kā arī A sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķa ciparu kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

V03

A24, Angola, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti, Jordānija, Jemena, Libāna, Irāka, Irāna.

---

| 9.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/50 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/50

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2006/29/EK

(2006. gada 8. marts),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK attiecībā uz noteiktu iestāžu izslēgšanu vai iekļaušanu piemērošanas jomā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/12/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (1), un jo īpaši tās 60. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2000/12/EK 2. panta 3. punktā uzskaitītas tās iestādes, kas nepārprotami izslēgtas no Direktīvas piemērošanas jomas. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2000/12/EK 2. panta 3. punktā uzskaitītas tās iestādes, kas nepārprotami izslēgtas no Direktīvas piemērošanas jomas.

| (2) | Dānijas Ekonomikas ministrija un Dānijas Iekšlietu un Veselības ministrija ir lūgušas, lai sarakstā Direktīvas 2000/12/EK 2. panta 3. punktā iekļauj Pašvaldību hipotekārā kredīta asociāciju (KommuneKredit), līdz ar to izslēdzot KommuneKredit no Direktīvas piemērošanas jomas. Pamatojums KommuneKredit iekļaušanai 2. panta 3. punktā ir tās tiesiskā statusa izmaiņas un īpašā struktūra. |
| --- | --- |

(2)

Dānijas Ekonomikas ministrija un Dānijas Iekšlietu un Veselības ministrija ir lūgušas, lai sarakstā Direktīvas 2000/12/EK 2. panta 3. punktā iekļauj Pašvaldību hipotekārā kredīta asociāciju (KommuneKredit), līdz ar to izslēdzot KommuneKredit no Direktīvas piemērošanas jomas. Pamatojums KommuneKredit iekļaušanai 2. panta 3. punktā ir tās tiesiskā statusa izmaiņas un īpašā struktūra.

| (3) | Somijas Finanšu ministrija ir atkārtoti izteikusi savu lūgumu 2. panta 3. punkta sarakstā Kera OY/Kera Ab nomainīt ar FinnveraOyj/Finnvera Abp. AS Finnvera ir radusies, apvienojot AS Kera un Somijas Garantiju padomi. AS Finnvera veic to pašu darbu, ko tās priekštece AS Kera. |
| --- | --- |

(3)

Somijas Finanšu ministrija ir atkārtoti izteikusi savu lūgumu 2. panta 3. punkta sarakstā Kera OY/Kera Ab nomainīt ar FinnveraOyj/Finnvera Abp. AS Finnvera ir radusies, apvienojot AS Kera un Somijas Garantiju padomi. AS Finnvera veic to pašu darbu, ko tās priekštece AS Kera.

| (4) | Gieķijas Ekonomikas un Finanšu ministrija ir lūgusi svītrot Elliniki Trapeza Viomichanikis Anaptyxeos un Tachidromiko Tamieftirio no 2. panta 3. punkta saraksta. Pirmā no tām vairs nepastāv, jo ir apvienojusies ar komercbanku, un otrā darbosies kā licencēta kredītiestāde saskaņā ar Direktīvu 2000/12/EK, |
| --- | --- |

(4)

Gieķijas Ekonomikas un Finanšu ministrija ir lūgusi svītrot Elliniki Trapeza Viomichanikis Anaptyxeos un Tachidromiko Tamieftirio no 2. panta 3. punkta saraksta. Pirmā no tām vairs nepastāv, jo ir apvienojusies ar komercbanku, un otrā darbosies kā licencēta kredītiestāde saskaņā ar Direktīvu 2000/12/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2000/12/EK 2. panta 3. punkta ceturto ievilkumu aizstāj ar šādu:

| “— | Dānijā “Dansk Eksportfinansieringsfond”, “Danmarks Skibskreditfond”, “Dansk Landbrugs Realkreditfond” un “KommuneKredit”,”. |
| --- | --- |

“—

Dānijā “Dansk Eksportfinansieringsfond”, “Danmarks Skibskreditfond”, “Dansk Landbrugs Realkreditfond” un “KommuneKredit”,”.

2. pants

Direktīvas 2000/12/EK 2. panta 3. punkta sesto ievilkumu aizstāj ar šādu:

| “— | Grieķijā “Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων” (Tamio Parakatathikon kai Danion),”. |
| --- | --- |

“—

Grieķijā “Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων” (Tamio Parakatathikon kai Danion),”.

3. pants

Direktīvas 2000/12/EK 2. panta 3. punkta četrpadsmito ievilkumu aizstāj ar šādu:

| “— | Somijā “Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB” un “Finnvera Oyj/Finnvera Abp”,”. |
| --- | --- |

“—

Somijā “Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB” un “Finnvera Oyj/Finnvera Abp”,”.

4. pants

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2006. gada 30. jūnijam izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

5. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

6. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 126, 26.5.2000., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.).

1

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 9.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/52

---

ĀKK–EK VĒSTNIEKU KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 5/2004

(2004. gada 17. decembris)

par Uzņēmējdarbības attīstības centra finanšu noteikumiem

(2006/192/EK)

ĀKK–EK VĒSTNIEKU KOMITEJA,

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna grupas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (1), turpmāk – “Nolīgums”, un jo īpaši tā III pielikuma 2. panta 6. punktu,

ņemot vērā 2000. gada 12. septembra Iekšējo nolīgumu starp Padomē sanākušajiem dalībvalstu valdību pārstāvjiem par Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldīšanu saskaņā ar Nolīguma Finanšu protokolu,

ņemot vērā devītā Eiropas Attīstības fonda (9. EAF) finanšu noteikumus,

tā kā:

| (1) | Vēstnieku komitejai pēc Nolīguma parakstīšanas būtu jāparedz finanšu noteikumi Uzņēmējdarbības attīstības centram, turpmāk – “Centrs”. |
| --- | --- |

(1)

Vēstnieku komitejai pēc Nolīguma parakstīšanas būtu jāparedz finanšu noteikumi Uzņēmējdarbības attīstības centram, turpmāk – “Centrs”.

| (2) | Vēstnieku komitejai būtu jānosaka procedūras Centra budžeta pieņemšanai, |
| --- | --- |

(2)

Vēstnieku komitejai būtu jānosaka procedūras Centra budžeta pieņemšanai,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

I.   VISPĀRĒJIE PRINCIPI

VIENOTĪBAS, BUDŽETA PRECIZITĀTES, LĪDZSVARA UN NOREKINU VIENIBAS PRINCIPI

1. pants

1.   Visus Centra ieņēmumu un izdevumu posteņus iekļauj tāmēs, kas balstās uz gada darba programmu, kurā ir norādītas izmaksas un kuru sagatavo katram finanšu gadam, un norāda budžetā.

2.   Budžeta ieņēmumiem un izdevumiem jābūt līdzsvarā.

2. pants

Budžetu izstrādā un īsteno euro, un pārskatus sagatavo euro. Tomēr naudas plūsmas vajadzībām grāmatvedis un – avansa aprēķinu gadījumā – avansu pārzinis ir tiesīgs veikt operācijas ĀAK un ES valstu valūtās.

3. pants

1.   Ieņēmumi ietver EAF līdzfinansējumu, summas, kas iegūtas kā nodokļi par Centra izmaksātajām algām, atalgojumu un citu atlīdzību, un citus neparedzētus ienākumus.

2.   Ieņēmumi ietver citu finansējuma sniedzēju iemaksas Centra budžetā.

3.   Saskaņā ar Centra Statūtu 4. panta 3. punktu un Reglamentu Centrs tāpat var trešo personu vārdā pārvaldīt resursus, kuri paredzēti Nolīgumā tam noteikto darbību īstenošanai. Finanšu noteikumi, kurus piemēro šo resursu pārvaldīšanai, ir izklāstīti šo Finanšu noteikumu 37. pantā.

4. pants

Izdevumu tāmē iekļauj darbības un intervenču izdevumus. Tie ir skaidri jānodala.

GADA PARSKATA PRINCIPS

5. pants

1.   Finanšu gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

2.   Budžetā iekļautās apropriācijas apstiprina vienam finanšu gadam.

| a) | Apropriācijas, par ko attiecīgajā finanšu gadā ir uzņēmušies saistības, bet kas līdz attiecīgā gada 31. decembrim nav izmaksātas, tomēr automātiski pārnes tikai uz nākamo finanšu gadu. Šādi pārnestās apropriācijas skaidri norāda kārtējā gada pārskatos; |
| --- | --- |

a)

Apropriācijas, par ko attiecīgajā finanšu gadā ir uzņēmušies saistības, bet kas līdz attiecīgā gada 31. decembrim nav izmaksātas, tomēr automātiski pārnes tikai uz nākamo finanšu gadu. Šādi pārnestās apropriācijas skaidri norāda kārtējā gada pārskatos;

| b) | atbilstīgi konkrētiem nosacījumiem, kas attiecas uz ilgtermiņa projektiem, direktors var apstiprināt apropriāciju pārnešanu uz otro sekojošo gadu. Šādi pārnestās apropriācijas norāda pārskatos. Direktors paziņo savu lēmumu Valdei tās tuvākajā sanāksmē; |
| --- | --- |

b)

atbilstīgi konkrētiem nosacījumiem, kas attiecas uz ilgtermiņa projektiem, direktors var apstiprināt apropriāciju pārnešanu uz otro sekojošo gadu. Šādi pārnestās apropriācijas norāda pārskatos. Direktors paziņo savu lēmumu Valdei tās tuvākajā sanāksmē;

| c) | beidzoties katram Nolīguma finanšu protokolam, jebkādas apropriācijas, par ko ir uzņēmušies saistības, bet kas nav izmaksātas, automātiski pārnes uz nākamo Nolīguma finanšu protokolu. Apropriācijas, par ko ir uzņēmušies saistības, bet kas nav izmaksātas Nolīguma termiņa beigās, pārnes tikai uz pārejas periodu starp šo nolīgumu un nākamo nolīgumu vai, attiecīgi, uz divpadsmit mēnešu ilgo likvidācijas periodu; |
| --- | --- |

c)

beidzoties katram Nolīguma finanšu protokolam, jebkādas apropriācijas, par ko ir uzņēmušies saistības, bet kas nav izmaksātas, automātiski pārnes uz nākamo Nolīguma finanšu protokolu. Apropriācijas, par ko ir uzņēmušies saistības, bet kas nav izmaksātas Nolīguma termiņa beigās, pārnes tikai uz pārejas periodu starp šo nolīgumu un nākamo nolīgumu vai, attiecīgi, uz divpadsmit mēnešu ilgo likvidācijas periodu;

| d) | saskaņā ar budžeta sastādīšanas noteikumiem apropriācijas, kuras zaudē spēku finanšu gada beigās, nākamajos budžetos izdara atkārtoti. |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar budžeta sastādīšanas noteikumiem apropriācijas, kuras zaudē spēku finanšu gada beigās, nākamajos budžetos izdara atkārtoti.

3.   Ja, finanšu gadam sākoties, arvien vēl nav galīgi pieņemts budžets šim gadam, lai nodrošinātu Centra darbības nepārtrauktību, direktors ļauj uzņemties, atļaut un izmaksāt mēneša administratīvos un darbības izdevumus saskaņā ar procedūrām, kas ir noteiktas šajos finanšu noteikumos. Tomēr šādas mēneša izmaksas kārtējam gadam katram pantam nedrīkst pārsniegt vienu divpadsmito daļu no atbilstošajām apropriācijām, kas bija apstiprinātas iepriekšējā gada budžetā.

PAREIZAS FINANSU PARVALDIBAS PRINCIPS

6. pants

1.   Budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.

2.   Saimnieciskuma princips prasa, lai resursi, ko Centrs lieto savas darbības veikšanai, būtu pieejami laikus, atbilstīgā apjomā un kvalitātē un par vislabāko cenu.

Lietderības princips saistīts ar labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegto rezultātu.

Efektivitātes princips ir saistīts ar konkrētu izvirzīto mērķu un paredzēto rezultātu sasniegšanu.

3.   Visām darbības nozarēm, uz kurām attiecas budžets, nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, atbilstīgus mērķus ar noteiktiem termiņiem. Šo mērķu sasniegšanu uzrauga pēc darbības rādītājiem katrai darbībai, un direktors sniedz informāciju Valdei. Šo informāciju sniedz katru gadu, vēlākais, dokumentos, kas pievienoti provizoriskajam budžeta projektam, un tā būtu jāsniedz kopā ar dokumentiem, kurus iesniedz Komisijai, lai pamatotu Centra pieprasīto gada finansējumu no EAF.

4.   Lai uzlabotu lēmumu pieņemšanas procesu, Centrs regulāri veic programmu vai darbību ex ante un ex post izvērtējumus saskaņā ar daudzgadēju izvērtējuma programmu, kuru nosaka, vienojoties ar Komisiju. Izvērtējuma rezultātus iekļauj dokumentos, kurus iesniedz Komisijai, lai pamatotu Centra pieprasīto gada finansējumu no EAF.

II.   BUDŽETA IZVEIDE

7. pants

1.   Nepārsniedzot kopējo budžetu, kas Centram iedalīts ar finanšu protokolu un kas palielināts ar citu finansējuma sniedzēju iespējamiem ieguldījumiem, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kuras nosaka Komitejas apstiprināta stratēģija, direktors izstrādā gada darba programmas un ar to saistītā budžeta projektu. Šo projektu iesniedz Valdei ne vēlāk kā tā gada 15. jūlijā, kurš ir pirms programmas īstenošanas gada.

Gada darba programmu un ar to saistīto budžetu līdz 31. jūlijam apstiprina Valde un iesniedz to pieņemšanai Vēstnieku komitejā. Budžetu nosūta Eiropas Kopienu Komisijai (turpmāk – “Komisija”), kura sāk spēkā esošās Kopienas procedūras saistībā ar finansējumu, kas pieprasīts no EAF, un pamatojoties uz šim mērķim paredzētu atsevišķu piešķīrumu.

2.   Saistības no budžeta var uzņemties tikai no dienas, kad kompetentā Kopienas iestāde pieņem finansēšanas lēmumu par finansējumu, kas pieprasīts no EAF. Centru informē par šādu lēmumu.

3.   EAF līdzfinansējumam piemērojamos noteikumus nosaka finansēšanas nolīgumā, kuru paraksta Centrs un Komisija.

4.   Budžetā iekļauj atbilstīgas tāmes par ieņēmumiem no citiem finansējuma sniedzējiem.

8. pants

1.   Dienas, kad izmaksā EAF līdzfinansējumu, nosaka finansēšanas nolīgumā, kas minēts 7. panta 3. punktā. Atskaita to iepriekšējā finanšu gada līdzfinansējumu, kas ir spēku zaudējušas apropriācijas.

2.   Budžetu iedala sadaļās (budžeta pozīcijās), nodaļās, pantos un posteņos atbilstīgi ieņēmumu vai izdevumu veidam vai mērķim.

9. pants

Vajadzības gadījumā direktors iesniedz budžeta papildinājumu vai budžeta grozījumu projektu, kuru izskata un apstiprina tādā pašā veidā un saskaņā ar tām pašām procedūrām kā budžetu, kurā ir sākotnējās tāmes.

III.   BUDŽETA IZPILDE

10. pants

1.   Direktors izpilda budžetu uz paša atbildību, saskaņā ar I iedaļā noteiktajiem principiem un nepārsniedzot atļautās apropriācijas. Viņš ziņo Valdei par budžeta administrēšanu.

2.   Atļautās apropriācijas izmanto tikai saskaņā ar principiem un noteikumiem, kas paredzēti šajos finanšu noteikumos, un jo īpaši saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, kā noteikts 6. pantā.

11. pants

1.   Ir aizliegti ieņēmumi un izdevumi, par ko netiek kreditēts vai debitēts attiecīgs budžeta pants.

Ir aizliegts uzņemties saistības par izdevumiem vai atļaut izdevumus, kas pārsniedz attiecīgajam finanšu gadam atļautās apropriācijas vai apropriācijas, kas ir pārnestas no iepriekšējiem finanšu gadiem.

2.   Ieņēmumus un izdevumus pilnībā iekļauj pārskatos, neizdarot to savstarpējas korekcijas.

| — | Atkāpjoties no šā noteikuma, no atļautajām summām atskaita šādas summas:






  a) | kādam no līgumslēdzējiem uzliktos naudassodus; |
| --- | --- | --- |

—

Atkāpjoties no šā noteikuma, no atļautajām summām atskaita šādas summas:

a)

kādam no līgumslēdzējiem uzliktos naudassodus;

| b) | kļūdaini samaksātu summu korekcijas, ko var izdarīt ar atskaitījumu palīdzību, kad pēc tam nodaļā, pantā un finanšu gadā, attiecībā uz kuru izdarīts pārmaksājums, veic apstiprināšanu; |
| --- | --- |

b)

kļūdaini samaksātu summu korekcijas, ko var izdarīt ar atskaitījumu palīdzību, kad pēc tam nodaļā, pantā un finanšu gadā, attiecībā uz kuru izdarīts pārmaksājums, veic apstiprināšanu;

| c) | to transportlīdzekļu, ierīču un iekārtu vērtību, kuras ir iegūtas apmaiņā, iegādājoties jaunas tāda paša veida preces; neto iegādes cenu grāmato kā iepriekšējās izmaksas inventāra novērtēšanai. |
| --- | --- |

c)

to transportlīdzekļu, ierīču un iekārtu vērtību, kuras ir iegūtas apmaiņā, iegādājoties jaunas tāda paša veida preces; neto iegādes cenu grāmato kā iepriekšējās izmaksas inventāra novērtēšanai.

| — | Atkāpjoties no šā noteikuma, atkārtoti var izmantot:






  a) | kļūdaini samaksāto summu atmaksājumus; |
| --- | --- | --- |

—

Atkāpjoties no šā noteikuma, atkārtoti var izmantot:

a)

kļūdaini samaksāto summu atmaksājumus;

| b) | saņemtos apdrošināšanas maksājumus; |
| --- | --- |

b)

saņemtos apdrošināšanas maksājumus;

| c) | ieņēmumus no tādu transportlīdzekļu, ierīču un iekārtu pārdošanas, kuras ir nomainītas; |
| --- | --- |

c)

ieņēmumus no tādu transportlīdzekļu, ierīču un iekārtu pārdošanas, kuras ir nomainītas;

| d) | ieņēmumus no Centra publikāciju pārdošanas. |
| --- | --- |

d)

ieņēmumus no Centra publikāciju pārdošanas.

12. pants

1.   Par līdzekļu pārnešanu no vienas sadaļas uz citu lemj direktors, izņemot gadījumus, kad tā attiecas uz budžeta pantiem, kuri saistīti ar darbinieku atalgojumu. Direktors paziņo savus lēmumus Valdei tās tuvākajā sanāksmē.

Par līdzekļu pārnešanu no vienas sadaļas uz citu gadījumos, kad tā attiecas uz budžeta pantiem, kuri saistīti ar darbinieku atalgojumu, lemj Valde, pamatojoties uz direktora priekšlikumu.

2.   Par līdzekļu pārnešanu no vienas nodaļas uz citu un vienas nodaļas robežās lemj direktors, kurš attiecīgi informē Valdi.

13. pants

Centra ieņēmumus iemaksā vienā vai vairākos kontos, kuri ir atvērti uz Centra vārda.

IV.   FINANŠU KONTROLE

14. pants

1.   Finanšu kontroli īsteno finanšu kontrolieris un, ja vajadzīgs, viens vai vairāki kontroliera palīgi, kuriem ir jābūt pieredzei darbā ar starptautisku organizāciju finanšu noteikumiem.

2.   Administratīvi kontrolieris ir tieši pakļauts direktoram un kontroliera palīgi ir tieši pakļauti kontrolierim.

3.   Kontrolieri un kontroliera palīgus ieceļ Valde. Uz kontrolieri un kontroliera palīgiem attiecas spēka esošie Civildienesta noteikumi. Jebkādi pasākumi, kas saistīti ar saukšanu pie disciplināratbildības, atstādināšanu no amata, darba attiecību pārtraukšanu vai tiesvedību, tomēr ir jāapstiprina Valdei, balstoties uz pilnībā pamatotu direktora priekšlikumu.

4.   Pirms kredītrīkotājs atļauj jebkādu darbību, darbības un finanšu aspektus pārbauda finanšu kontrole. Šīs pārbaudes mērķis ir pārliecināties, ka:

| a) | izdevumi ir pareizi un atbilst attiecīgajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

izdevumi ir pareizi un atbilst attiecīgajiem noteikumiem;

| b) | ir piemērots 6. pantā minētais pareizas finanšu pārvaldības princips. |
| --- | --- |

b)

ir piemērots 6. pantā minētais pareizas finanšu pārvaldības princips.

Pārbaudes rezultātā sniedz vai nesniedz apstiprinājumu.

Finanšu kontrole nesniedz savu apstiprinājumu, ja tā uzskata, ka iepriekšminētie nosacījumi nav izpildīti. Katrreiz, kad apstiprinājumu nesniedz, finanšu kontrole sagatavo rakstisku paziņojumu, kurā pilnībā izklāsta nesniegšanas iemeslus, un paziņo par to direktoram.

Izņemot gadījumus, kad ir šaubas par apropriāciju pieejamību, direktors var šo atteikumu atcelt, uz savu atbildību pieņemot lēmumu, kurā minēti visi atcelšanas iemesli. Šis lēmums ir galīgs un saistošs, un to informācijas nolūkā dara zināmu finanšu kontrolei. Par visiem šādiem lēmumiem direktors rakstiski informē Valdi tās tuvākajā sanāksmē.

Finanšu kontrolei ir piekļuve visiem apliecinošajiem dokumentiem un visiem citiem dokumentiem, kas attiecas uz pārbaudāmajiem izdevumiem un ieņēmumiem. Tā var veikt pārbaudes uz vietas.

5.   Veicot savus pienākumus, kontrolieris un kontroliera palīgi ir pilnīgi neatkarīgi. Viņi nepieņem nekādus norādījumus, un viņi nav ierobežoti, pildot pienākumus, kurus, viņus ieceļot, viņiem ir uzticēts veikt saskaņā ar šiem finanšu noteikumiem.

6.   Direktors var lūgt finanšu kontroles atzinumu par jautājumiem, kas saistīti ar Centra iekšējo procedūru izvērtēšanu, organizēšanu un uzlabošanu. Direktors tāpat var lūgt finanšu kontrolei veikt dokumentu pārbaudes un, ja vajadzīgs, pārbaudes uz vietas, lai pārbaudītu, vai ir pareizi īstenotas no budžeta finansētās darbības.

7.   Katra finanšu gada beigās un ne vēlāk kā nākamā gada 30. aprīlī finanšu kontrole sagatavo darbības ziņojumu, kurā tā sniedz atzinumu par budžeta finanšu pārvaldību un izpildi. Tā iesniedz savu ziņojumu direktoram, kurš – vajadzības gadījumā, ar saviem komentāriem – iesniedz to Valdei tās tuvākajā sanāksmē.

15. pants

Šo noteikumu 27. pantā minētie ārējie revidenti sniedz neatkarīgus atzinumus par pārvaldības un kontroles sistēmu kvalitāti.

V.   BUDŽETA ADMINISTRĒŠANA

16. pants

1.   Centra budžetu administrē saskaņā ar principu, ka kredītrīkotāji un grāmatveži ir dažādas personas.

2.   Kredītrīkotāja, kontroliera un grāmatveža pienākumi nav savstarpēji savienojami.

3.   Apropriācijas administrē kredītrīkotājs, kas vienīgais ir pilnvarots uzņemties saistības attiecībā uz izdevumiem, noteikt iekasējamos prasījumus un izdot atgūšanas un maksājuma rīkojumus. Iekasēšanas un maksājumu darbības veic grāmatvedis.

17. pants

1.   Attiecībā uz visiem pasākumiem, kas var radīt izdevumus Centram, ir nepieciešams iepriekšējs kredītrīkotāja saistību priekšlikums. Priekšlikumu kopā ar apliecinošo dokumentu oriģināleksemplāriem nosūta finanšu kontrolei iepriekšējai pārbaudei.

2.   Attiecībā uz regulāriem izdevumiem var uzņemties provizoriskas saistības.

3.   Saistību un maksājumu rīkojumus uzskaita.

18. pants

1.   Kredītrīkotāja veiktās izdevumu apstiprināšanas mērķis ir:

| a) | pārbaudīt, vai pastāv kreditora tiesības; |
| --- | --- |

a)

pārbaudīt, vai pastāv kreditora tiesības;

| b) | noteikt vai pārbaudīt, vai ir parāds un kāds ir tā apjoms; |
| --- | --- |

b)

noteikt vai pārbaudīt, vai ir parāds un kāds ir tā apjoms;

| c) | pārbaudīt nosacījumus, ar kādiem maksājums jāveic. |
| --- | --- |

c)

pārbaudīt nosacījumus, ar kādiem maksājums jāveic.

2.   Jebkādu izdevumu apstiprināšanai nepieciešams iesniegt apliecinošos dokumentus par kreditora prasījumu un, attiecīgos gadījumos, sniegtajiem pakalpojumiem.

19. pants

1.   Atļauja ir darbība, kad kredītrīkotājs, izdodot maksājuma rīkojumu, uzdod grāmatvedim samaksāt kādu izdevumu posteni, ko viņš ir apstiprinājis.

2.   Maksājuma rīkojumam pievieno apliecinošo dokumentu oriģināleksemplārus, uz kuriem ir vai kuriem pievienots kredītrīkotāja apliecinājums par maksājamo summu pareizību un par preču vai pakalpojumu saņemšanu.

3.   Dažos gadījumos oriģināleksemplāru vietā var pieņemt attaisnojošo dokumentu kopijas, kuru īstumu apliecinājis kredītrīkotājs.

4.   Maksājuma rīkojumus nosūta finanšu kontrolei iepriekšējai pārbaudei.

20. pants

1.   Maksājums ir pēdējā darbība, un ar to Centrs izpilda saistības pret kreditoriem.

2.   Maksājumu veic grāmatvedis, nepārsniedzot pieejamos līdzekļus.

3.   Ja ir pieļauta būtiska kļūda, tiek apšaubīts saistību izpildes fakts vai nav ievērotas šajos finanšu noteikumos paredzētās formalitātes, grāmatvedis nekavējoties par to informē kredītrīkotāju un finanšu kontroli. Direktors uz savu atbildību var rakstiski dot rīkojumu izdarīt konkrēto maksājumu. Par visiem šādiem lēmumiem direktors rakstiski informē Valdi tās tuvākajā sanāksmē.

21. pants

1.   Parasti maksājumus veic no bankas konta, priekšroku dodot bankas pārskaitījumam vai, ja tam ir pamats, čeka maksājumam. Transakcijas ir denominētas euro. Izņēmuma gadījumos un ja tas ir vajadzīgs, var izmantot citu valūtu.

2.   Uz čekiem un bankas pārskaitījuma rīkojumiem ir divi paraksti, un vienam no tiem ir jābūt grāmatveža parakstam.

3.   Attiecīgi pamatotu iemeslu dēļ direktors var atļaut maksājumus skaidrā naudā. Par šādiem maksājumiem ir jāsaņem kvīts.

4.   Ja nav faktisko izmantojamo maiņas kursu, tad nolūkā konvertēt euro veicamos maksājumus vai iekasējamos ieņēmumus, kas denominēti vietējās ĀKK valstu valūtās, izmanto maiņas kursus, kas ir spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kurā iekrīt faktiskais darbības datums, kā reģistrēts Eiropas Centrālajā bankā.

22. pants

1.   Dažu kategoriju izdevumu maksājumiem var izveidot avansa kontus saskaņā ar Centra paredzētiem nosacījumiem.

2.   Lēmumu par avansa konta atvēršanu pieņem direktors, pamatojoties uz tā darbinieka priekšlikuma, kurš ir atbildīgs par konkrēto lietu. Pirms iesniegšanas direktoram, katrs priekšlikums ir jāapstiprina grāmatvedim un tam ir jāsaņem finanšu kontroles piekrišana.

3.   Katrā lēmumā norāda:

| — | avansu pārziņa vārdu, |
| --- | --- |

—

avansu pārziņa vārdu,

| — | ieceltā pārziņa atbildības jomu, |
| --- | --- |

—

ieceltā pārziņa atbildības jomu,

| — | maksimālo pieļaujamo avansa summu, |
| --- | --- |

—

maksimālo pieļaujamo avansa summu,

| — | avansa izmantošanas ilgumu, |
| --- | --- |

—

avansa izmantošanas ilgumu,

| — | apliecinošo dokumentu iesniegšanas veidu un termiņu to iesniegšanai, |
| --- | --- |

—

apliecinošo dokumentu iesniegšanas veidu un termiņu to iesniegšanai,

| — | katra izdevumu posteņa veidu un maksimālo summu. |
| --- | --- |

—

katra izdevumu posteņa veidu un maksimālo summu.

4.   Pirms katra avansa maksājuma ir arī jāuzņemas saistības.

5.   Kredītrīkotājs un grāmatvedis veic visus iespējamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka atļaujas attiecībā uz piešķirtajiem avansiem izsniedz pareizām summām un piemērotā termiņā.

23. pants

1.   Direktors ir kredītrīkotājs attiecībā uz apropriācijām, kas ir paredzētas Centra budžetā.

2.   Direktors var deleģēt dažas savas pilnvaras viņa pakļautībā esošajiem darbiniekiem. Katrā lēmumā par pilnvaru deleģēšanu norāda, uz cik ilgu laiku un cik lielā apjomā ir piešķirtas pilnvaras būt par kredītrīkotāju.

3.   Direktors var deleģēt dažas ar izpildi saistītas pilnvaras rūpīgi izvēlētām atbilstīgām trešām personām.

24. pants

1.   Grāmatvedi ieceļ direktors, saņemot Valdes apstiprinājumu.

2.   Grāmatvedis atbild par:

| a) | maksājumu pareizu veikšanu, ieņēmumu pareizu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu pareizu atgūšanu; |
| --- | --- |

a)

maksājumu pareizu veikšanu, ieņēmumu pareizu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu pareizu atgūšanu;

| b) | pārskatu sagatavošanu un iesniegšanu saskaņā ar 26. pantu; |
| --- | --- |

b)

pārskatu sagatavošanu un iesniegšanu saskaņā ar 26. pantu;

| c) | grāmatvedības uzskaiti saskaņā ar 26. pantu; |
| --- | --- |

c)

grāmatvedības uzskaiti saskaņā ar 26. pantu;

| d) | grāmatvedības noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izpildi saskaņā ar 26. pantu, ievērojot noteikumus, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis; |
| --- | --- |

d)

grāmatvedības noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izpildi saskaņā ar 26. pantu, ievērojot noteikumus, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis;

| e) | uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un, attiecīgos gadījumos, to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; |
| --- | --- |

e)

uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un, attiecīgos gadījumos, to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju;

| f) | finanšu līdzekļu pārvaldību. |
| --- | --- |

f)

finanšu līdzekļu pārvaldību.

3.   Visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu pārskatus, kuri dod patiesu priekšstatu par Centra aktīviem un budžeta izpildi, grāmatvedis iegūst no kredītrīkotāja, kas garantē tās ticamību.

4.   Saskaņā ar šā panta 5. punktu un 22. pantu vienīgi grāmatvedis ir pilnvarots pārvaldīt naudas līdzekļus un citus aktīvus. Viņš ir atbildīgs par to drošību.

5.   Grāmatvedis var deleģēt konkrētus uzdevumus saviem padotajiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi, ja tas ir vajadzīgs viņa pienākumu izpildei.

6.   Deleģēšanas dokumentā nosaka uzdevumus, ko uztic padotajiem, kā arī viņu tiesības un pienākumus.

25. pants

1.   Jebkuras summas atgūšanai, kas pienākas Centram, ir vajadzīgs kredītrīkotāja izdots iekasēšanas rīkojums. Iekasēšanas rīkojumus iepriekšējai pārbaudei iesniedz iekšējās kontroles struktūrai.

2.   Grāmatvedis uzņemas atbildību par iekasēšanas rīkojumiem, kurus viņam nodevis kredītrīkotājs.

3.   Par visiem skaidras naudas maksājumiem, ko saņem grāmatvedis vai kredītrīkotājs, izsniedz kvīti.

VI.   UZSKAITE, FINANŠU PĀRSKATI, REVĪZIJA, REVĪZIJAS PALĀTA, OLAF

26. pants

1.   Uzskaiti veic euro, izmantojot divkāršā ieraksta metodi un pamatojoties uz kalendāro gadu. Tajā uzrāda visus ieņēmumus un izdevumus par katru gadu no 1. janvāra līdz 31. decembrim un iekļauj apliecinājuma dokumentu oriģināleksemplārus.

Kontus slēdz finanšu gada beigās, lai varētu sagatavot Centra finanšu pārskatus.

2.   Ierakstus izdara, pamatojoties uz grāmatvedības sistēmu, kas budžeta posteņu nomenklatūru, kurā skaidri nodala kontus, kuri nodrošina bilances sagatavošanu, no kontiem, kurus izmanto ieņēmumu un izdevumu pārskata sagatavošanai. Šos ierakstus var reģistrēt datorizētā sistēmā, ar kuras palīdzību varēs sagatavot vispārēju mēneša bilanci. Visus avansa maksājumus, izņemot pastāvīgos avansa maksājumus, iegrāmato pagaidu kontā, un grāmatojumu noskaidrošanu veic ne vēlāk kā nākamā finanšu gada beigās.

3.   Ja kredītrīkotājs, kontrolieris un grāmatvedis, savstarpēji vienojoties, nolemj, ka sistēma nodrošina garantijas, kas atbilst drošības prasībām, Centrs var izmantot elektronisku datu apstrādi.

4.   Atsevišķos kontus, kas saskaņā ar 37. pantu tiek turēti līdzekļiem, ko pārvalda trešo personu vārdā, iekļauj Centra bilancē un ieņēmumu un izdevumu pārskatā.

5.   Centrs sagatavo bilanci un ieņēmumu un izdevumu pārskatu ne vēlāk kā līdz N + 1 gada 31. martam.

Bilancē uzrāda Centra aktīvus un pasīvus N gada 31. decembrī.

Ieņēmumu un izdevumu pārskats ietver:

| a) | ieņēmumu tabulu, kurā iekļauj:






  — | paredzamos ieņēmumus no EAF, pamatojoties uz kārtējā gadā apstiprinātām saistībām un uz saistībām, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem, |
| --- | --- | --- |

a)

ieņēmumu tabulu, kurā iekļauj:

—

paredzamos ieņēmumus no EAF, pamatojoties uz kārtējā gadā apstiprinātām saistībām un uz saistībām, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem,

| — | faktiskos ieņēmumus no algas nodokļiem un saņemtajiem procentiem, |
| --- | --- |

—

faktiskos ieņēmumus no algas nodokļiem un saņemtajiem procentiem,

| — | citus faktiskos ieņēmumus; |
| --- | --- |

—

citus faktiskos ieņēmumus;

| b) | izdevumu tabulu, kurā iekļauj:






  — | faktiskos maksājumus par gada saistībām, kas pārnestas no iepriekšējiem finanšu gadiem, |
| --- | --- | --- |

b)

izdevumu tabulu, kurā iekļauj:

—

faktiskos maksājumus par gada saistībām, kas pārnestas no iepriekšējiem finanšu gadiem,

| — | faktiskos maksājumus par saistībām attiecībā uz N gada budžetu, |
| --- | --- |

—

faktiskos maksājumus par saistībām attiecībā uz N gada budžetu,

| — | kopsavilkuma tabulu par faktiskiem maksājumiem par mēbelēm, iekārtām un citiem inventāra priekšmetiem, |
| --- | --- |

—

kopsavilkuma tabulu par faktiskiem maksājumiem par mēbelēm, iekārtām un citiem inventāra priekšmetiem,

| — | atļautās saistības, ko pārnes uz nākamo finanšu gadu; |
| --- | --- |

—

atļautās saistības, ko pārnes uz nākamo finanšu gadu;

| c) | finanšu pārskata piezīmes, kurās iekļauj:






  — | piemērotos grāmatvedības principus, |
| --- | --- | --- |

c)

finanšu pārskata piezīmes, kurās iekļauj:

—

piemērotos grāmatvedības principus,

| — | kopsavilkuma tabulas par apropriācijām, par ko ir uzņēmušies saistības, kas ir izmaksātas, atceltas vai pārnestas no iepriekšējiem un kārtējiem gadiem, |
| --- | --- |

—

kopsavilkuma tabulas par apropriācijām, par ko ir uzņēmušies saistības, kas ir izmaksātas, atceltas vai pārnestas no iepriekšējiem un kārtējiem gadiem,

| — | detalizētas piezīmes un aprēķinus attiecībā uz posteņiem pārskatos. |
| --- | --- |

—

detalizētas piezīmes un aprēķinus attiecībā uz posteņiem pārskatos.

6.   Katru ceturksni sagatavo pārskatu, kurā atspoguļo situāciju attiecībā uz kārtējā budžeta izpildi un pārnesto apropriāciju izmantošanu; šo pārskatu apstiprina finanšu kontrole, un to nosūta Valdei.

27. pants

1.   Centra finanšu pārskatu revīzijas veikšanai Valde uz trijiem gadiem ieceļ starptautiski atzītu revīzijas uzņēmumu, ko tā izvēlas no vismaz trīs izvirzītiem uzņēmumiem. Vienu un to pašu revīzijas uzņēmumu tomēr nevar iecelt uz vairāk kā trīs gadiem pēc kārtas.

2.   Revidenti pārbauda Centra grāmatvedības dokumentus un skaidro naudu, pārliecinās par to, vai inventāra saraksti un bilances ir sagatavotas pareizi, kā noteikts atbilstīgās grāmatvedības procedūrās, kā arī nodrošina to, ka informācija par Centra kontiem ir pareiza.

Revīzijas mērķis ir pārliecināties par to, ka visi ieņēmumi ir saņemti un visi izdevumi veikti likumīgi un pareizi, un ka finanšu pārvaldība ir bijusi pareiza.

Revidenti apstiprina, ka finanšu pārskati ir sagatavoti godprātīgi saskaņā ar starptautiskiem grāmatvedības standartiem un ka tie patiesi un godīgi atspoguļo Centra finansiālo stāvokli.

3.   Revidenti konsultē Centru par risku pārvaldību, sniedzot neatkarīgus atzinumus par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti un sniedzot ieteikumus, kā uzlabot operāciju izpildes apstākļus un veicināt pareizu finanšu pārvaldību.

Revidenti atbild par:

| a) | iekšējās vadības sistēmu piemērotības un efektivitātes novērtējumu un Centra snieguma novērtējumu programmu un darbību izpildē, ņemot vērā ar to saistītos riskus; un |
| --- | --- |

a)

iekšējās vadības sistēmu piemērotības un efektivitātes novērtējumu un Centra snieguma novērtējumu programmu un darbību izpildē, ņemot vērā ar to saistītos riskus; un

| b) | par to iekšējās kontroles sistēmu piemērotības un kvalitātes novērtējumu, kuras piemēro visām budžeta izpildes operācijām. |
| --- | --- |

b)

par to iekšējās kontroles sistēmu piemērotības un kvalitātes novērtējumu, kuras piemēro visām budžeta izpildes operācijām.

4.   Revidenti pilda savus pienākumus attiecībā uz visām Centra veiktajām darbībām un tā struktūrvienībām. Viņiem pilnībā un bez ierobežojumiem ir pieejama visa informācija, kas vajadzīga pienākumu veikšanai.

5.   Pēc finanšu gada slēgšanas, ne vēlāk kā 30. jūnijā, revidenti sagatavo ziņojumu. Ziņojumu nosūta direktoram, kurš to – vajadzības gadījumā, ar saviem komentāriem – pēc tam nosūta Valdei. Valde ziņojumu ar saviem ieteikumiem pēc tam nosūta Komitejai.

Pamatojoties uz šo ziņojumu un finanšu pārskatiem, Komiteja atbrīvo direktoru no atbildības par budžeta izpildi.

28. pants

Komisija, Revīzijas palāta un OLAF var veikt pārbaudes par to līdzekļu izmantošanu, ko Centrs saskaņā ar EAF finanšu noteikumiem saņēmis no EAF. Revīzijas palāta var veikt pārbaudi, vai ieņēmumi un izdevumi veikti likumīgi un pareizi un vai Nolīgums un 9. EAF finanšu noteikumi ir ievēroti.

VII.   KREDĪTRĪKOTĀJU, GRĀMATVEŽA, GRĀMATVEŽA PALĪGU UN AVANSU PĀRZIŅU ATBILDĪBA

29. pants

Kredītrīkotājus, kuri, nosakot atgūstamos prasījumus vai izdodot iekasēšanas rīkojumus, uzņemoties izdevumu saistības vai izdodot maksājumu rīkojumus, pārkāpj šos finanšu noteikumus, sauc pie disciplināratbildības, un – attiecīgā gadījumā – viņi maksā kompensāciju. Tas pats attiecas uz gadījumiem, ja viņi nesagatavo dokumentu, ar ko konstatē debitoru parādu, neizdod iekasēšanas rīkojumus vai bez attaisnojoša iemesla izdod šādus dokumentus ar novēlošanos. Pie šīs atbildības var saukt vienīgi tad, ja pārkāpums ir izdarīts tīši vai ja to izraisījusi viņu rupja nolaidība.

30. pants

1.   Grāmatvedi un grāmatvežu palīgus sauc pie disciplināratbildības un – attiecīgā gadījumā – viņi maksā kompensāciju, ja viņi izdara maksājumus, pārkāpjot 19. pantu.

Viņus sauc pie disciplināratbildības un viņi maksā kompensāciju par viņu glabāšanā esošās naudas, aktīvu un dokumentu zudumu vai bojājumu, ja šāds zudums vai bojājums ir izdarīts tīši vai ja to izraisījusi viņu rupja nolaidība.

Ievērojot tos pašus nosacījumus, viņi atbild par tādu rīkojumu pareizu izpildi, ko viņi saņēmuši attiecībā uz banku kontu izmantošanu un pārvaldību, un jo īpaši:

| a) | ja viņi atgūst vai samaksā summas, kas neatbilst attiecīgajiem iekasēšanas vai maksājumu rīkojumiem; |
| --- | --- |

a)

ja viņi atgūst vai samaksā summas, kas neatbilst attiecīgajiem iekasēšanas vai maksājumu rīkojumiem;

| b) | ja viņi izdara maksājumus personām, kam tie nepienākas. |
| --- | --- |

b)

ja viņi izdara maksājumus personām, kam tie nepienākas.

2.   Avansu pārziņus sauc pie disciplināratbildības un attiecīgajā gadījumā viņi maksā kompensāciju šādos gadījumos:

| a) | ja viņi nespēj iesniegt pareizus apliecinājuma dokumentus par viņu izdarītajiem maksājumiem; |
| --- | --- |

a)

ja viņi nespēj iesniegt pareizus apliecinājuma dokumentus par viņu izdarītajiem maksājumiem;

| b) | ja viņi izdara maksājumus personām, kam tie nepienākas. |
| --- | --- |

b)

ja viņi izdara maksājumus personām, kam tie nepienākas.

Avansu pārziņus sauc pie disciplināratbildības un viņi maksā kompensāciju par viņu glabāšanā esošās naudas, aktīvu un dokumentu zudumu vai bojājumu, ja šāds zudums vai bojājums ir izdarīts tīši vai ja to izraisījusi viņu rupja nolaidība.

31. pants

1.   Grāmatvedi, grāmatveža palīgus un avansu pārziņus apdrošina pret riskiem, kas saistīti ar viņu pienākumiem.

Centrs sedz ar to saistītās apdrošināšanas izmaksas. Tas skaidri nosaka kategorijas attiecībā uz personālu, kas nodarbināts kā grāmatveži, grāmatveža palīgi un avansu pārziņi, un precizē nosacījumus, saskaņā ar kuriem Centrs segs apdrošināšanas izmaksas, kas minētajiem darbiniekiem radušās, lai aizsargātos pret riskiem, kas saistīti ar viņu pienākumiem.

2.   Grāmatvedim, grāmatveža palīgiem un avansu pārziņiem piešķir īpašus pabalstus. Šo pabalstu apjomu paredz Centra izstrādātos noteikumos. Šiem pabalstiem atbilstošās summas katru mēnesi ieskaita kontā, ko Centrs atvēris katra darbinieka vārdā, lai izveidotu garantiju fondu jebkādu zaudējumu segšanai, par ko attiecīgā persona varētu būt atbildīga, ciktāl šādus zaudējumus nesedz apdrošināšanas sabiedrību kompensācija.

Šo garantijas kontu kredīta atlikumu izmaksā attiecīgajām personām pēc tam, kad tās beidz pildīt grāmatveža, grāmatveža palīga vai avansu pārziņa pienākumus un ir atbrīvotas no atbildības par pienākumu izpildi.

3.   Grāmatvedi, grāmatveža palīgus un avansu pārziņus no atbildības atbrīvo direktors, pamatojoties uz ārējās revīzijas ziņojumu, divos gados pēc attiecīgā finanšu gada slēgšanas.

32. pants

Kredītrīkotāja, grāmatveža, grāmatvežu palīgu un avansu pārziņu atbildību attiecībā uz kompensācijas maksājumu, kā arī viņu saukšanu pie disciplināratbildības nosaka saskaņā ar Centra civildienesta noteikumiem.

VIII.   PUBLISKĀ IEPIRKUMA PROCEDŪRAS UN CITI NOTEIKUMI

33. pants

Līgumu piešķiršanu, ko Centrs veic preču piegādes un pakalpojumu sakarā, reglamentē šā panta noteikumi, ko vajadzības gadījumā papildina noteikumi Nolīgumā un Vispārējos noteikumos, kurus, pamatojoties uz Nolīgumu, pieņēmusi ĀKK–EK Ministru padome, kā arī noteikumi attiecībā uz līgumu piešķiršanu EAF finanšu noteikumos; tā, piemēram, kandidātiem ir jābūt Kopienas dalībvalstu vai ĀKK valstu valstspiederīgajiem, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, ko apstiprinājis direktors.

Konflikta gadījumā piemēro A daļā minētos noteikumus.

Šajā pantā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “Tieša vienošanās”
  ir procedūra, saskaņā ar kuru Centrs apspriežas ar izvēlēto kandidātu un vienojas par līguma noteikumiem. |
| --- | --- |

1)

“Tieša vienošanās”

ir procedūra, saskaņā ar kuru Centrs apspriežas ar izvēlēto kandidātu un vienojas par līguma noteikumiem.

| 2) | “Vienkāršota procedūra”
  ir procedūra bez paziņojuma un darba uzdevumu iepriekšējas publikācijas, saskaņā ar kuru piedāvājumu var iesniegt tikai tādi kandidāti (vismaz trīs), ko uzaicinājis Centrs. |
| --- | --- |

2)

“Vienkāršota procedūra”

ir procedūra bez paziņojuma un darba uzdevumu iepriekšējas publikācijas, saskaņā ar kuru piedāvājumu var iesniegt tikai tādi kandidāti (vismaz trīs), ko uzaicinājis Centrs.

| 3) | “Sarunu procedūra”
  ir procedūra bez paziņojuma un darba uzdevumu iepriekšējas publikācijas, saskaņā ar kuru Centrs apspriežas ar paša izraudzītu kandidātu vai kandidātiem un ar vienu vai vairākiem no viņiem vienojas par līguma noteikumiem. Vienam vai vairākiem no C daļā 1. panta e) punktā minētajiem nosacījumiem ir jābūt izpildītiem. |
| --- | --- |

3)

“Sarunu procedūra”

ir procedūra bez paziņojuma un darba uzdevumu iepriekšējas publikācijas, saskaņā ar kuru Centrs apspriežas ar paša izraudzītu kandidātu vai kandidātiem un ar vienu vai vairākiem no viņiem vienojas par līguma noteikumiem. Vienam vai vairākiem no C daļā 1. panta e) punktā minētajiem nosacījumiem ir jābūt izpildītiem.

| 4) | “Uzaicinājums uz slēgto konkursu bez paziņojuma publikācijas”
  ir procedūra, saskaņā ar kuru piedāvājumu attiecībā uz Centra izstrādātajiem darba uzdevumiem var iesniegt tikai tādi kandidāti, ko uzaicinājis Centrs, pamatojoties uz tā rīcībā esošiem datiem par piegādātājiem. |
| --- | --- |

4)

“Uzaicinājums uz slēgto konkursu bez paziņojuma publikācijas”

ir procedūra, saskaņā ar kuru piedāvājumu attiecībā uz Centra izstrādātajiem darba uzdevumiem var iesniegt tikai tādi kandidāti, ko uzaicinājis Centrs, pamatojoties uz tā rīcībā esošiem datiem par piegādātājiem.

| 5) | “Uzaicinājums uz slēgto konkursu ar paziņojuma publikāciju”
  ir procedūra, saskaņā ar kuru piedāvājumu attiecībā uz Centra publicēto paziņojumu un darba uzdevumiem var iesniegt tikai tādi kandidāti, ko uzaicinājis Centrs. |
| --- | --- |

5)

“Uzaicinājums uz slēgto konkursu ar paziņojuma publikāciju”

ir procedūra, saskaņā ar kuru piedāvājumu attiecībā uz Centra publicēto paziņojumu un darba uzdevumiem var iesniegt tikai tādi kandidāti, ko uzaicinājis Centrs.

| 6) | “Uzaicinājums uz atklāto konkursu”
  ir procedūra, saskaņā ar kuru piedāvājumu attiecībā uz Centra publicēto paziņojumu un darba uzdevumiem var iesniegt jebkura fiziska vai juridiska persona vai to grupa. |
| --- | --- |

6)

“Uzaicinājums uz atklāto konkursu”

ir procedūra, saskaņā ar kuru piedāvājumu attiecībā uz Centra publicēto paziņojumu un darba uzdevumiem var iesniegt jebkura fiziska vai juridiska persona vai to grupa.

| 1) | Piegādes līgumi:






  a) | līgumus par piegāžu, iekārtu vai kustama īpašuma pirkšanu vai īrēšanu slēdz saskaņā ar atklātu konkursu. Kandidātiem jābūt Kopienas dalībvalstu vai ĀKK valstu valstspiederīgajiem, izņemot attiecīgi pamatotus gadījumus, ko apstiprinājis direktors; |
| --- | --- | --- |

1)

Piegādes līgumi:

a)

līgumus par piegāžu, iekārtu vai kustama īpašuma pirkšanu vai īrēšanu slēdz saskaņā ar atklātu konkursu. Kandidātiem jābūt Kopienas dalībvalstu vai ĀKK valstu valstspiederīgajiem, izņemot attiecīgi pamatotus gadījumus, ko apstiprinājis direktors;

| b) | līgumus var slēgt saskaņā ar tiešo vienošanos (viens piedāvājums), ja līguma kopējā summa nepārsniedz EUR 4 999; |
| --- | --- |

b)

līgumus var slēgt saskaņā ar tiešo vienošanos (viens piedāvājums), ja līguma kopējā summa nepārsniedz EUR 4 999;

| c) | tos slēdz saskaņā ar vienkāršoto procedūru, apspriežoties ar vismaz trīs piegādātājiem, ja līguma kopējā summa ir no EUR 5 000 līdz EUR 29 999; |
| --- | --- |

c)

tos slēdz saskaņā ar vienkāršoto procedūru, apspriežoties ar vismaz trīs piegādātājiem, ja līguma kopējā summa ir no EUR 5 000 līdz EUR 29 999;

| d) | tos slēdz pēc uzaicinājuma uz slēgto konkursu bez paziņojuma publikācijas, ja konkursā piedalījušies vismaz trīs kandidāti un ja līguma kopējā summa ir no EUR 30 000 līdz EUR 149 999; |
| --- | --- |

d)

tos slēdz pēc uzaicinājuma uz slēgto konkursu bez paziņojuma publikācijas, ja konkursā piedalījušies vismaz trīs kandidāti un ja līguma kopējā summa ir no EUR 30 000 līdz EUR 149 999;

| e) | iepriekš saņemot direktora piekrišanu un pamatojoties uz attiecīgi pamatotiem datiem, tos var slēgt saskaņā ar sarunu procedūru, ja līguma summa pārsniedz EUR 4 999 un ir izpildīts viens vai vairāki no šādiem nosacījumiem:






  — | pastāv steidzamība, kas nav atkarīga no Centra, |
| --- | --- | --- |

e)

iepriekš saņemot direktora piekrišanu un pamatojoties uz attiecīgi pamatotiem datiem, tos var slēgt saskaņā ar sarunu procedūru, ja līguma summa pārsniedz EUR 4 999 un ir izpildīts viens vai vairāki no šādiem nosacījumiem:

—

pastāv steidzamība, kas nav atkarīga no Centra,

| — | ir specifiski tehniski iemesli, kas ir attiecīgi pamatoti, |
| --- | --- |

—

ir specifiski tehniski iemesli, kas ir attiecīgi pamatoti,

| — | līgums attiecas uz tādām papildu piegādēm, pakalpojumiem vai būvdarbiem, ko tehnisku iemeslu dēļ nevar nodalīt no galvenā līguma, |
| --- | --- |

—

līgums attiecas uz tādām papildu piegādēm, pakalpojumiem vai būvdarbiem, ko tehnisku iemeslu dēļ nevar nodalīt no galvenā līguma,

| — | konkurss nav bijis sekmīgs. |
| --- | --- |

—

konkurss nav bijis sekmīgs.

Nosacījumus, ar kādiem var apstiprināt e) apakšpunktā minētās atkāpes, precizē iekšējos rīkojumos, ko sagatavo Valde, kura par katru šādu lēmumu tūlīt tiek informēta.

| 2) | Līgumi par pakalpojumu sniegšanu:






  a) | līgumus par pakalpojumu sniegšanu slēdz saskaņā ar uzaicinājumu uz slēgtu konkursu, kurā piedalās vismaz trīs kandidāti. Šiem kandidātiem jābūt Kopienas dalībvalstu vai ĀKK valstu valstspiederīgajiem, izņemot attiecīgi pamatotus gadījumus, ko apstiprinājis direktors; |
| --- | --- | --- |

2)

Līgumi par pakalpojumu sniegšanu:

a)

līgumus par pakalpojumu sniegšanu slēdz saskaņā ar uzaicinājumu uz slēgtu konkursu, kurā piedalās vismaz trīs kandidāti. Šiem kandidātiem jābūt Kopienas dalībvalstu vai ĀKK valstu valstspiederīgajiem, izņemot attiecīgi pamatotus gadījumus, ko apstiprinājis direktors;

| b) | līgumus var slēgt saskaņā ar tiešo vienošanos (viens piedāvājums), ja Centram sniegto pakalpojumu kopējās izmaksas nepārsniedz EUR 4 999; |
| --- | --- |

b)

līgumus var slēgt saskaņā ar tiešo vienošanos (viens piedāvājums), ja Centram sniegto pakalpojumu kopējās izmaksas nepārsniedz EUR 4 999;

| c) | tos slēdz saskaņā ar vienkāršoto procedūru, apspriežoties ar vismaz trīs piegādātājiem, ja Centram sniegto pakalpojumu kopējās izmaksas ir no EUR 5 000 līdz EUR 199 999. Attiecībā uz līgumiem, kurus slēdz par summu no EUR 150 000 līdz EUR 199 999, tomēr rīko apspriedes, pamatojoties uz sīki izstrādātiem darba uzdevumiem; |
| --- | --- |

c)

tos slēdz saskaņā ar vienkāršoto procedūru, apspriežoties ar vismaz trīs piegādātājiem, ja Centram sniegto pakalpojumu kopējās izmaksas ir no EUR 5 000 līdz EUR 199 999. Attiecībā uz līgumiem, kurus slēdz par summu no EUR 150 000 līdz EUR 199 999, tomēr rīko apspriedes, pamatojoties uz sīki izstrādātiem darba uzdevumiem;

| d) | pēc direktora piekrišanas un pamatojoties uz attiecīgi pamatotiem datiem, līgumus var slēgt saskaņā ar sarunu procedūru, ja līguma summa pārsniedz EUR 4 999 un ja ir izpildīts viens vai vairāki no C daļas 1. punkta e) apakšpunkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

d)

pēc direktora piekrišanas un pamatojoties uz attiecīgi pamatotiem datiem, līgumus var slēgt saskaņā ar sarunu procedūru, ja līguma summa pārsniedz EUR 4 999 un ja ir izpildīts viens vai vairāki no C daļas 1. punkta e) apakšpunkta nosacījumiem.

| 3) | Līgumslēdzēju izvēlas, pamatojoties uz viņa piedāvāto cenu, viņa profesionālajām iemaņām, pieredzi, maksātspēju, kā arī termiņu, kurā viņš piedāvā izpildīt līgumu. |
| --- | --- |

3)

Līgumslēdzēju izvēlas, pamatojoties uz viņa piedāvāto cenu, viņa profesionālajām iemaņām, pieredzi, maksātspēju, kā arī termiņu, kurā viņš piedāvā izpildīt līgumu.

| 4) | Vienīgā līgumos lietotā valūta ir euro. |
| --- | --- |

4)

Vienīgā līgumos lietotā valūta ir euro.

| 5) | Gadījumos, kad 1. un 2. punktā minētie pakalpojumi ir sadalīti pa vairākiem līgumiem, piemērojot šo pantu, jāņem vērā pakalpojumu kopējās izmaksas. |
| --- | --- |

5)

Gadījumos, kad 1. un 2. punktā minētie pakalpojumi ir sadalīti pa vairākiem līgumiem, piemērojot šo pantu, jāņem vērā pakalpojumu kopējās izmaksas.

| 6) | Īpašos gadījumos vienkāršoto procedūru un konkursu organizēšanu Centrs var deleģēt ārējai struktūrai, ja uzņēmumu izvēle, darba uzdevumu izstrāde un līgumslēdzēja izvēle paliek Centra ziņā vai, līdzfinansējuma gadījumā, Centra un pārējo līdzfinansētāju ziņā. |
| --- | --- |

6)

Īpašos gadījumos vienkāršoto procedūru un konkursu organizēšanu Centrs var deleģēt ārējai struktūrai, ja uzņēmumu izvēle, darba uzdevumu izstrāde un līgumslēdzēja izvēle paliek Centra ziņā vai, līdzfinansējuma gadījumā, Centra un pārējo līdzfinansētāju ziņā.

34. pants

Centrs šādā veidā var dot finansiālu ieguldījumu attiecībā uz iniciatīvām, ko ierosinājuši uzņēmumi, uzņēmēji, starpnieki un pakalpojumu sniedzēji:

| 1) | Centrs var dot ieguldījumu, lai segtu pakalpojumu izmaksas attiecīgiem projektiem, kuru finansēšana un pārvaldība ir tādas fiziskas vai juridiskas personas pienākums, kas ir Kopienas dalībvalsts vai ĀKK valsts valstspiederīgais un kas ir lūdzis Centra palīdzību; |
| --- | --- |

1)

Centrs var dot ieguldījumu, lai segtu pakalpojumu izmaksas attiecīgiem projektiem, kuru finansēšana un pārvaldība ir tādas fiziskas vai juridiskas personas pienākums, kas ir Kopienas dalībvalsts vai ĀKK valsts valstspiederīgais un kas ir lūdzis Centra palīdzību;

| 2) | Centrs novērtē pakalpojumu izmaksas, līgumslēdzēju izvēli, profesionālās iemaņas, pieredzi, maksātspēju, līguma izpildes termiņu, kā arī labuma guvēja ierosinātās programmas paredzamo ietekmi. Tālab tas izmanto sarakstu ar attiecīgi novērtētiem kritērijiem, līdzīgu sarakstam, ko EAF pārvaldīšanai izmanto Komisija, bet kas ir pielāgots Centra mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

2)

Centrs novērtē pakalpojumu izmaksas, līgumslēdzēju izvēli, profesionālās iemaņas, pieredzi, maksātspēju, līguma izpildes termiņu, kā arī labuma guvēja ierosinātās programmas paredzamo ietekmi. Tālab tas izmanto sarakstu ar attiecīgi novērtētiem kritērijiem, līdzīgu sarakstam, ko EAF pārvaldīšanai izmanto Komisija, bet kas ir pielāgots Centra mērķu sasniegšanai;

| 3) | ja labuma guvējs ir apakšuzņēmējs, viņam ir jāievēro 33. pants; |
| --- | --- |

3)

ja labuma guvējs ir apakšuzņēmējs, viņam ir jāievēro 33. pants;

| 4) | vienīgā līgumos lietotā valūta ir euro; |
| --- | --- |

4)

vienīgā līgumos lietotā valūta ir euro;

| 5) | šo ieguldījumu piemērošanas metodes nosaka ar iekšēju rīkojumu. |
| --- | --- |

5)

šo ieguldījumu piemērošanas metodes nosaka ar iekšēju rīkojumu.

35. pants

1.   Par Centram piederošu kustamu un nekustamu īpašumu kārto pastāvīgus inventāra sarakstus. Inventāra sarakstos iekļauj tikai tādu kustamo īpašumu, kura vērtība pārsniedz EUR 350. Inventāra numuru iekļauj katrā faktūrā, pirms tā ir samaksāta.

2.   Katru kustama īpašuma un tādu iekārtu pārdošanu, kuru vienības iepirkuma vērtība pārsniedz EUR 1 000, atbilstīgi izsludina saskaņā ar direktora sagatavotu iekšēju rīkojumu.

3.   Ja kādā inventāra sarakstā iekļautais īpašums vai priekšmets ir atsavināts, izmests, nav atrodams tāpēc, ka pazaudēts vai nozagts, vai citu iemeslu dēļ, tiek sagatavots ziņojums, ko paraksta direktors un persona, kura atbildīga par iekārtām, un šo ziņojumu apstiprina iekšējā kontrole.

4.   Centrs veic inventāra fizisku un grāmatvedības uzskaiti, ko regulāri salīdzina. Šo salīdzināšanu apstiprina iekšējās kontroles struktūra.

36. pants

Šos finanšu noteikumus pilnībā piemēro Centra decentralizētajām struktūrām.

IX.   PĀRVALDĪBA TREŠO PERSONU VĀRDĀ

37. pants

1.   Centrs arī trešo personu vārdā var pārvaldīt resursus, kas paredzēti Nolīgumā minēto darbību īstenošanai. Šo resursu sarakstu pievieno Centra budžeta pielikumā.

2.   Šos finanšu noteikumus piemēro šo resursu pārvaldībai.

Tomēr to pārējo resursu pārvaldību, kurus darījusi pieejamus Komisija, reglamentē tādi finanšu noteikumi, par kuriem ar līgumu vienojusies Komisija un Centrs. Ja šādu noteikumu nav, piemēro šos finanšu noteikumus.

3.   To izmaksu atbilstīgu novērtējumu, ko finansēs ar šiem resursiem, arī pievieno Centra budžeta pielikumā. Ir skaidri jānodala darbības izmaksas no intervences izmaksām.

4.   Lai šos resursus pārvaldītu trešo personu vārdā, tiek turēti atsevišķi konti.

5.   Finanšu pārskatos par visiem līdzekļiem, ko Centrs pārvalda trešo personu vārdā, iekļauj bilanci un ieņēmumu un izdevumu pārskatu, kuros norādīts stāvoklis attiecīgā finanšu gada 31. decembrī. Tos apstiprina saskaņā ar noteikumiem, par kuriem vienojušies Centrs un finansējuma sniedzējs.

Ja nav šādu noteikumu, apstiprināšanu veic Centra finanšu kontrole.

6.   Šis finanšu pārskatus pievieno Centra finanšu pārskatu pielikumā.

38. pants

ĀKK valstis, Kopienas dalībvalstis un Kopiena veic pasākumus šā lēmuma īstenošanai tiktāl, ciktāl šis lēmums uz tām attiecas.

39. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2005. gada 1. janvārī.

Briselē, 2004. gada 17. decembrī

ĀKK–EK Vēstnieku komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

T. J. A. M. de BRUIJN

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

---

Komisija

| 9.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/63 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/63

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 1. marts),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 761/2001 nosaka vides vadības un audita sistēmas (EMAS) logotipa izmantošanu transporta iepakojumam un terciāram iepakojumam īpašos gadījumos

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 306)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/193/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Regulu (EK) Nr. 761/2001, ar ko organizācijām atļauj brīvprātīgi piedalīties Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS) (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | EMAS logotips sabiedrībai un citām ieinteresētām personām norāda, ka EMAS reģistrēta organizācija ir izveidojusi vides vadības sistēmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 761/2001 prasībām. |
| --- | --- |

(1)

EMAS logotips sabiedrībai un citām ieinteresētām personām norāda, ka EMAS reģistrēta organizācija ir izveidojusi vides vadības sistēmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 761/2001 prasībām.

| (2) | EMAS logotipu nedrīkst izmantot uz produktiem vai to iesaiņojuma, vai arī kopā ar līdzīgām prasībām par citiem produktiem, darbībām vai pakalpojumiem. Tomēr Komisijai ir jāapsver, kādos īpašos apstākļos ir iespējams izmantot EMAS logotipu kā daļu no vērtējuma, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 761/2001 15. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(2)

EMAS logotipu nedrīkst izmantot uz produktiem vai to iesaiņojuma, vai arī kopā ar līdzīgām prasībām par citiem produktiem, darbībām vai pakalpojumiem. Tomēr Komisijai ir jāapsver, kādos īpašos apstākļos ir iespējams izmantot EMAS logotipu kā daļu no vērtējuma, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 761/2001 15. panta 3. punktā.

| (3) | Atsevišķas organizācijas ar EMAS reģistrāciju ir izrādījušas ieinteresētību par EMAS logotipa izmantošanu savā transporta iepakojumā vai terciārā iepakojumā, uzskatot to par efektīvu veidu vides informācijas izplatīšanā ieinteresētām personām. |
| --- | --- |

(3)

Atsevišķas organizācijas ar EMAS reģistrāciju ir izrādījušas ieinteresētību par EMAS logotipa izmantošanu savā transporta iepakojumā vai terciārā iepakojumā, uzskatot to par efektīvu veidu vides informācijas izplatīšanā ieinteresētām personām.

| (4) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 761/2001 15. panta 3. punkta prasībām Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm novērtēja logotipa izmantošanu, atzīšanu un interpretāciju, secinot, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direktīvā 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (2) noteiktais gadījums par transporta iepakojumu un terciāro iepakojumu ir ārkārtējs apstāklis, ko paredz Regulas (EK) Nr. 761/2001 8. panta 3. punktā, pieņemot, ka šāds iepakojums nav tieši saistīts ar produktiem, un tāpēc EMAS logotipa izmantošana ir pieļaujama. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 761/2001 15. panta 3. punkta prasībām Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm novērtēja logotipa izmantošanu, atzīšanu un interpretāciju, secinot, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direktīvā 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (2) noteiktais gadījums par transporta iepakojumu un terciāro iepakojumu ir ārkārtējs apstāklis, ko paredz Regulas (EK) Nr. 761/2001 8. panta 3. punktā, pieņemot, ka šāds iepakojums nav tieši saistīts ar produktiem, un tāpēc EMAS logotipa izmantošana ir pieļaujama.

| (5) | Turklāt logotipam jāpievieno papildu informācija, lai nodrošinātu sajaukšanas neiespējamību ar vides produktu etiķetēm un nepārprotami darītu zināmu sabiedrībai un ieinteresētām personām, ka logotipa izmantošana nekādā veidā nav saistīta ar tiem produktiem vai produktu īpašībām, ko ietver transporta iepakojums vai terciārais iepakojums, bet gan ar vides vadības sistēmu, kuru pielieto reģistrēta organizācija. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt logotipam jāpievieno papildu informācija, lai nodrošinātu sajaukšanas neiespējamību ar vides produktu etiķetēm un nepārprotami darītu zināmu sabiedrībai un ieinteresētām personām, ka logotipa izmantošana nekādā veidā nav saistīta ar tiem produktiem vai produktu īpašībām, ko ietver transporta iepakojums vai terciārais iepakojums, bet gan ar vides vadības sistēmu, kuru pielieto reģistrēta organizācija.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 761/2001 14. pantu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 761/2001 14. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EMAS reģistrētās organizācijas var izmantot divas EMAS logotipa versijas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 761/2001 IV pielikumā par to transporta iepakojumu vai terciāro iepakojumu Direktīvas 94/62/EK 3. panta 1. punkta izpratnē.

Šajos gadījumos EMAS logotips jāpapildina ar šādu tekstu: “[EMAS reģistrētās organizācijas nosaukums] ir organizācija, kas reģistrēta Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS)”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 1. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 114, 24.4.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 196/2006 (OV L 32, 4.2.2006., 4. lpp.).

1

(2)  OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/20/EK (OV L 70, 16.3.2005., 17. lpp.).

2

---

| 9.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/65 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/65

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 2. marts),

ar kuru izveido anketu Padomes Direktīvai 96/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (IPNK)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 598)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/194/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 24. septembra Direktīvu 96/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (1), un jo īpaši tās 16. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar anketu, ko dalībvalstis izmantos, lai sagatavotu pārskatu par Direktīvas 96/61/EK īstenošanu attiecībā uz piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli, būtu jānoskaidro sīki dati par to, kā dalībvalstis piemēro minētajā direktīvā noteiktos galvenos pasākumus. |
| --- | --- |

(1)

Ar anketu, ko dalībvalstis izmantos, lai sagatavotu pārskatu par Direktīvas 96/61/EK īstenošanu attiecībā uz piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli, būtu jānoskaidro sīki dati par to, kā dalībvalstis piemēro minētajā direktīvā noteiktos galvenos pasākumus.

| (2) | Ņemot vērā pieredzi, kas gūta Direktīvas 96/61/EK un iepriekšējo anketu izmantošanā atbilstīgi Komisijas 1999. gada 31. maija Lēmumam 1999/391/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (IPNK) (Padomes Direktīvas 91/692/EEK īstenošana) (2), anketa ir jāpielāgo izmantošanai 2006.–2008. gadā. Skaidrības labad būtu jāaizstāj Lēmums 1999/391/EK. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pieredzi, kas gūta Direktīvas 96/61/EK un iepriekšējo anketu izmantošanā atbilstīgi Komisijas 1999. gada 31. maija Lēmumam 1999/391/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (IPNK) (Padomes Direktīvas 91/692/EEK īstenošana) (2), anketa ir jāpielāgo izmantošanai 2006.–2008. gadā. Skaidrības labad būtu jāaizstāj Lēmums 1999/391/EK.

| (3) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 91/692/EEK (3) 6. pantu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 91/692/EEK (3) 6. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo šā lēmuma pielikumā izveido anketu par Direktīvu 96/61/EK.

Dalībvalstis izmanto šo anketu kā pamatu, sagatavojot pārskatu, kas tām jāiesniedz Komisijai par laika posmu no 2006. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim saskaņā ar Direktīvas 96/61/EK 16. panta 3. punktu.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 1999/391/EK.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 2. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 166/2006 (OV L 33, 4.2.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 148, 15.6.1999., 39. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2003/241/EK (OV L 89, 5.4.2003., 17. lpp.).

2

(3)  OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

1. DAĻA

ANKETA PAR DIREKTĪVAS 96/61/EK ĪSTENOŠANU ATTIECĪBĀ UZ PIESĀRŅOJUMA INTEGRĒTU NOVĒRŠANU UN KONTROLI (IPNK)

Vispārējas piezīmes:

Šī trešā anketa saskaņā ar Direktīvu 96/61/EK attiecas uz laikposmu no 2006. līdz 2008. gadam. Ņemot vērā direktīvas īstenošanā gūto pieredzi un informāciju, kas jau saņemta ar pirmo anketu, un turpmāko informāciju, kas tiek prasīta otrajā anketā, šajā anketā uzmanība koncentrēta uz izmaiņām un panākumiem, ko dalībvalstis guvušas, īstenojot direktīvu. Attiecībā uz transponēšanas aspektiem Komisija veiks visas vajadzīgās darbības, jo īpaši rūpīgi pārbaudot paveikto darbu saistībā ar procedūrām pārkāpumu gadījumos, lai nodrošinātu pilnīgu un pareizu direktīvas transponēšanu valsts tiesību aktos.

Ja jautājumi ir līdzīgi iepriekšējo anketu jautājumiem, var vienkārši atsaukties uz iepriekšējām atbildēm, ja stāvoklis nav mainījies, lai gan to, protams, nevarēs izdarīt dalībvalstis, kurām šis ir pirmais pārskata periods. Ja ir bijušas izmaiņas, tās jāapraksta jaunā atbildē. Taču, lai atvieglotu lasīšanu un sniegtu pilnīgas atbildes, lūdzam atspoguļot arī to iepriekšējo atbilžu tekstu, uz kuru izdara atsauces, ja vien nav praktisku iemeslu to nedarīt.

Sniedzot atbildes uz anketas specifiskajiem jautājumiem par vispārējiem saistošajiem noteikumiem, lūdzam dot pamatinformāciju par noteikumu vai vadlīniju veidu un tīmekļa saitēm vai attiecīgi citiem piekļuves līdzekļiem.

1.   Vispārīgs raksturojums

| 1.1. | Vai kopš pēdējā pārskata perioda (2003.–2005. gads) dalībvalsts vai reģionālajos tiesību aktos un atļauju sistēmās, ar kurām īsteno Direktīvu 96/61/EK, ir izdarītas būtiskas izmaiņas? Ja ir, aprakstiet šīs izmaiņas un to iemeslus un sniedziet norādes uz jaunajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

1.1.

Vai kopš pēdējā pārskata perioda (2003.–2005. gads) dalībvalsts vai reģionālajos tiesību aktos un atļauju sistēmās, ar kurām īsteno Direktīvu 96/61/EK, ir izdarītas būtiskas izmaiņas? Ja ir, aprakstiet šīs izmaiņas un to iemeslus un sniedziet norādes uz jaunajiem tiesību aktiem.

| 1.2. | Vai dalībvalstīm Direktīvas 96/61/EK īstenošanā ir bijušas grūtības, kas būtu saistītas ar personāla resursiem un kompetenci? Ja ir bijušas, aprakstiet šīs grūtības, piemēram, minot attiecīgos datus par pašreizējo personālu. Aprakstiet grūtību pārvarēšanas plānu (piemēram, palielinot personāla kompetenci). |
| --- | --- |

1.2.

Vai dalībvalstīm Direktīvas 96/61/EK īstenošanā ir bijušas grūtības, kas būtu saistītas ar personāla resursiem un kompetenci? Ja ir bijušas, aprakstiet šīs grūtības, piemēram, minot attiecīgos datus par pašreizējo personālu. Aprakstiet grūtību pārvarēšanas plānu (piemēram, palielinot personāla kompetenci).

2.   Iekārtu un atļauju skaits (2. panta 3. un 4. punkts un 4. pants)

| 2.1. | Dodiet sīku jauno un esošo iekārtu raksturojumu, kā noteikts Direktīvā 96/61/EK (IPNK iekārtas), un raksturojiet atļaujas pēc to darbības veida, izmantojot 2. daļā esošo paraugu un piezīmes. |
| --- | --- |

2.1.

Dodiet sīku jauno un esošo iekārtu raksturojumu, kā noteikts Direktīvā 96/61/EK (IPNK iekārtas), un raksturojiet atļaujas pēc to darbības veida, izmantojot 2. daļā esošo paraugu un piezīmes.

3.   Pašreizējās iekārtas (5. pants)

| 3.1. | Aprakstiet visus tiesiski saistošus pasākumus vai administratīvus plānus, kas izstrādāti, lai līdz 2007. gada 30. oktobrim nodrošinātu atbilstību 5. panta 1. punktā minētajām prasībām. Vai šai nolūkā uzņēmējiem ir jāiesniedz un vai kompetentās iestādes var prasīt no uzņēmējiem iesniegt atļauju pieprasījumus? |
| --- | --- |

3.1.

Aprakstiet visus tiesiski saistošus pasākumus vai administratīvus plānus, kas izstrādāti, lai līdz 2007. gada 30. oktobrim nodrošinātu atbilstību 5. panta 1. punktā minētajām prasībām. Vai šai nolūkā uzņēmējiem ir jāiesniedz un vai kompetentās iestādes var prasīt no uzņēmējiem iesniegt atļauju pieprasījumus?

4.   Atļauju pieprasījumi (6. pants)

| 4.1. | Aprakstiet visus vispārīgi saistošus noteikumus, norādījumus vai pieteikuma veidlapas, kas sagatavotas, lai nodrošinātu, ka pieteikumos ir ietverta visa 6. pantā minētā informācija, gan vispārējā, gan specifiskā informācija (piemēram, metodoloģija, lai novērtētu būtisku iekārtu radītu emisiju). |
| --- | --- |

4.1.

Aprakstiet visus vispārīgi saistošus noteikumus, norādījumus vai pieteikuma veidlapas, kas sagatavotas, lai nodrošinātu, ka pieteikumos ir ietverta visa 6. pantā minētā informācija, gan vispārējā, gan specifiskā informācija (piemēram, metodoloģija, lai novērtētu būtisku iekārtu radītu emisiju).

5.   Atļaujas izsniegšanas procedūru un nosacījumu koordinācija (7.–8. pants)

| 5.1. | Aprakstiet jebkuras atļaujas izsniegšanas procedūru organizatoriskās struktūras izmaiņas, kas veiktas laikā kopš pēdējā pārskata perioda (iestāžu līmenis, kompetenču sadale utt.). |
| --- | --- |

5.1.

Aprakstiet jebkuras atļaujas izsniegšanas procedūru organizatoriskās struktūras izmaiņas, kas veiktas laikā kopš pēdējā pārskata perioda (iestāžu līmenis, kompetenču sadale utt.).

| 5.2. | Vai ir kādas īpašas grūtības, lai nodrošinātu pilnīgu atļaujas izsniegšanas procedūras un nosacījumu koordināciju, jo īpaši, ja ir iesaistītas vairākas kompetentas iestādes, kā paredzēts 7. pantā? Aprakstiet tiesību aktus un norādījumus, kas sagatavoti par šo jautājumu. |
| --- | --- |

5.2.

Vai ir kādas īpašas grūtības, lai nodrošinātu pilnīgu atļaujas izsniegšanas procedūras un nosacījumu koordināciju, jo īpaši, ja ir iesaistītas vairākas kompetentas iestādes, kā paredzēts 7. pantā? Aprakstiet tiesību aktus un norādījumus, kas sagatavoti par šo jautājumu.

| 5.3. | Kādas tiesību normas, procedūras vai vadlīnijas izmanto, lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes atsakās izsniegt atļaujas, ja iekārta neatbilst Direktīvas 96/61/EK prasībām? Ja iespējams, sniedziet informāciju par to gadījumu skaitu un apstākļiem, kuros atļaujas izsniegšana tika atteikta. |
| --- | --- |

5.3.

Kādas tiesību normas, procedūras vai vadlīnijas izmanto, lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes atsakās izsniegt atļaujas, ja iekārta neatbilst Direktīvas 96/61/EK prasībām? Ja iespējams, sniedziet informāciju par to gadījumu skaitu un apstākļiem, kuros atļaujas izsniegšana tika atteikta.

6.   Atļauju izsniegšanas nosacījumu atbilstība un piemērotība (3. panta d) un f) punkts, 9. pants, 16. panta 1. un 2. punkts)

| 6.1. | Aprakstiet visus kompetento iestāžu saistošos noteikumus vai īpašās vadlīnijas, kuras izmantoja šādos gadījumos:






  1) | emisijas robežvērtību un citu atļaujas izsniegšanas nosacījumu noteikšanas procedūras un kritēriji; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Aprakstiet visus kompetento iestāžu saistošos noteikumus vai īpašās vadlīnijas, kuras izmantoja šādos gadījumos:

1)

emisijas robežvērtību un citu atļaujas izsniegšanas nosacījumu noteikšanas procedūras un kritēriji;

| 2) | vispārējie labākās pieejamās metodes noteikšanas principi; |
| --- | --- |

2)

vispārējie labākās pieejamās metodes noteikšanas principi;

| 3) | 9. panta 4. punkta īstenošana. |
| --- | --- |

3)

9. panta 4. punkta īstenošana.

| 6.2. | Jautājumi, kas saistīti ar labākās pieejamās metodes atsauces dokumentiem (BREF) saskaņā ar Direktīvas 96/61/EK 16. panta 2. punktu.






  1) | Kā kopumā vai īpašos gadījumos, nosakot labākās pieejamās metodes, ņem vērā Komisijas publicēto informāciju saskaņā ar 16. panta 2. punktu? Kā konkrēti izmanto labākās pieejamās metodes atsauces dokumentus, nosakot atļaujas izsniegšanas nosacījumus? Vai labākās pieejamās metodes atsauces dokumenti (vai to daļa) ir pārtulkoti? |
| --- | --- | --- |

6.2.

Jautājumi, kas saistīti ar labākās pieejamās metodes atsauces dokumentiem (BREF) saskaņā ar Direktīvas 96/61/EK 16. panta 2. punktu.

1)

Kā kopumā vai īpašos gadījumos, nosakot labākās pieejamās metodes, ņem vērā Komisijas publicēto informāciju saskaņā ar 16. panta 2. punktu? Kā konkrēti izmanto labākās pieejamās metodes atsauces dokumentus, nosakot atļaujas izsniegšanas nosacījumus? Vai labākās pieejamās metodes atsauces dokumenti (vai to daļa) ir pārtulkoti?

| 2) | Cik noderīgs informācijas avots, nosakot emisijas robežvērtības, līdzvērtīgus parametrus un tehniskos pasākumus, kas pamatojas uz labākajām pieejamajām metodēm, ir tā informācija, ko Komisija publicējusi saskaņā ar 16. panta 2. punktu? Kā to varētu uzlabot? |
| --- | --- |

2)

Cik noderīgs informācijas avots, nosakot emisijas robežvērtības, līdzvērtīgus parametrus un tehniskos pasākumus, kas pamatojas uz labākajām pieejamajām metodēm, ir tā informācija, ko Komisija publicējusi saskaņā ar 16. panta 2. punktu? Kā to varētu uzlabot?

| 6.3. | Citi ar atļaujas izsniegšanas nosacījumiem saistīti jautājumi.






  1) | Vai, nosakot atļaujas izsniegšanas nosacījumus, ir ņemtas vērā vides pārvaldības sistēmas? Ja tas tā ir – kādā veidā? |
| --- | --- | --- |

6.3.

Citi ar atļaujas izsniegšanas nosacījumiem saistīti jautājumi.

1)

Vai, nosakot atļaujas izsniegšanas nosacījumus, ir ņemtas vērā vides pārvaldības sistēmas? Ja tas tā ir – kādā veidā?

| 2) | Kāda veida atļaujas izsniegšanas nosacījumus vai citus pasākumus parasti piemēroja saskaņā ar 3. panta f) punktu (atrašanās vietas sanācija, galīgi beidzot darbību) un kā tos praktiski piemēroja? |
| --- | --- |

2)

Kāda veida atļaujas izsniegšanas nosacījumus vai citus pasākumus parasti piemēroja saskaņā ar 3. panta f) punktu (atrašanās vietas sanācija, galīgi beidzot darbību) un kā tos praktiski piemēroja?

| 3) | Kāda veida atļaujas izsniegšanas nosacījumus parasti noteica attiecībā uz energoefektivitāti (3. panta d) punkts)? Kā izmantoja 9. panta 3. punktā minēto izvēles iespēju nenoteikt prasības energoefektivitātei? |
| --- | --- |

3)

Kāda veida atļaujas izsniegšanas nosacījumus parasti noteica attiecībā uz energoefektivitāti (3. panta d) punkts)? Kā izmantoja 9. panta 3. punktā minēto izvēles iespēju nenoteikt prasības energoefektivitātei?

7.   Pieejamie reprezentatīvie dati (16. panta 1. punkts)

| 7.1. | Uzrādīt pieejamos reprezentatīvos datus par robežvērtībām un ekoloģiskajiem raksturlielumiem, kuri konkrētiem darbību veidiem noteikti saskaņā ar Direktīvas 96/61/EK I pielikumu un, attiecīgā gadījumā, ziņas par labākajām pieejamām metodēm, ar kurām tās iegūtas. Aprakstiet, kā šie dati ir izvēlēti un apkopoti. Komisija pirms pārskata perioda vai tā laikā iesniegs vadlīnijas šā jautājuma atbildēšanai, lai ņemtu vērā divus specifiskus sektorus. Sniegto informāciju (par emisijas robežvērtībām un ekoloģiskajiem raksturlielumiem) novērtēs, lai iespēju robežās salīdzinātu noteiktās robežvērtības un faktiskos sasniegumus. Tad varētu salīdzināt ar atsauces dokumentos esošajiem labākās pieejamās metodes emisijas lielumiem. |
| --- | --- |

7.1.

Uzrādīt pieejamos reprezentatīvos datus par robežvērtībām un ekoloģiskajiem raksturlielumiem, kuri konkrētiem darbību veidiem noteikti saskaņā ar Direktīvas 96/61/EK I pielikumu un, attiecīgā gadījumā, ziņas par labākajām pieejamām metodēm, ar kurām tās iegūtas. Aprakstiet, kā šie dati ir izvēlēti un apkopoti. Komisija pirms pārskata perioda vai tā laikā iesniegs vadlīnijas šā jautājuma atbildēšanai, lai ņemtu vērā divus specifiskus sektorus. Sniegto informāciju (par emisijas robežvērtībām un ekoloģiskajiem raksturlielumiem) novērtēs, lai iespēju robežās salīdzinātu noteiktās robežvērtības un faktiskos sasniegumus. Tad varētu salīdzināt ar atsauces dokumentos esošajiem labākās pieejamās metodes emisijas lielumiem.

8.   Vispārīgi saistoši noteikumi (9. panta 8. punkts)

| 8.1. | Kādiem iekārtu veidiem un kādas prasības, ja tādas ir, ir noteikti vispārīgi saistoši noteikumi, kā paredzēts 9. panta 8. punktā? Kur ir pieejami šie vispārīgie saistošie noteikumi? Kādā formā ir noteikti šie noteikumi (piem., kas tos nosaka un kāds ir to juridiskais statuss)? Vai, piemērojot šādus noteikumus, ņem vērā vietējos faktorus (kas minēti 9. panta 4. punktā)? |
| --- | --- |

8.1.

Kādiem iekārtu veidiem un kādas prasības, ja tādas ir, ir noteikti vispārīgi saistoši noteikumi, kā paredzēts 9. panta 8. punktā? Kur ir pieejami šie vispārīgie saistošie noteikumi? Kādā formā ir noteikti šie noteikumi (piem., kas tos nosaka un kāds ir to juridiskais statuss)? Vai, piemērojot šādus noteikumus, ņem vērā vietējos faktorus (kas minēti 9. panta 4. punktā)?

| 8.2. | Ja tas ir zināms, uz cik iekārtām (vai nu absolūtos skaitļos, vai procentos) līdz pārskata perioda beigām attiecas šie noteikumi? |
| --- | --- |

8.2.

Ja tas ir zināms, uz cik iekārtām (vai nu absolūtos skaitļos, vai procentos) līdz pārskata perioda beigām attiecas šie noteikumi?

9.   Vides kvalitātes standarts (10. pants)

| 9.1. | Vai ir bijuši gadījumi, uz kuriem attiecas 10. pants, un labāko pieejamo metožu izmantošana ir nepietiekama, lai ievērotu Kopienas tiesību aktos noteiktos vides kvalitātes standartus (kā noteikts 2. panta 7. punktā)? Ja ir bijuši, miniet šādu gadījumu piemērus un papildus veiktos pasākumus. |
| --- | --- |

9.1.

Vai ir bijuši gadījumi, uz kuriem attiecas 10. pants, un labāko pieejamo metožu izmantošana ir nepietiekama, lai ievērotu Kopienas tiesību aktos noteiktos vides kvalitātes standartus (kā noteikts 2. panta 7. punktā)? Ja ir bijuši, miniet šādu gadījumu piemērus un papildus veiktos pasākumus.

10.   Labāko pieejamo metožu attīstība (11. pants)

| 10.1. | Vai ir veikti visi pasākumi, lai nodrošinātu, ka atbilstīgi 11. pantam kompetentās iestādes seko labāko pieejamo metožu izmaiņām vai ir par tām informētas? Ja pasākumi ir veikti, sīki izskaidrojiet tos. Ja pasākumi nav veikti, kas tiek plānots, lai ievērotu šo prasību? |
| --- | --- |

10.1.

Vai ir veikti visi pasākumi, lai nodrošinātu, ka atbilstīgi 11. pantam kompetentās iestādes seko labāko pieejamo metožu izmaiņām vai ir par tām informētas? Ja pasākumi ir veikti, sīki izskaidrojiet tos. Ja pasākumi nav veikti, kas tiek plānots, lai ievērotu šo prasību?

11.   Iekārtu izmaiņas (12. pants un 2. panta 10. punkts)

| 11.1. | Kā kompetentās iestādes praktiski pieņem lēmumu, ievērojot 12. pantu, par to, vai “izmaiņas ekspluatācijā” var atstāt ietekmi uz vidi (2. panta 10. punkta a) apakšpunkts) un vai šādas izmaiņas ir “būtiskas izmaiņas”, kam var būt ievērojama negatīva ietekme uz cilvēkiem vai vidi (2. panta 10. punkta a) apakšpunkts)? Miniet attiecīgās tiesību normas, vadlīnijas vai procedūras. |
| --- | --- |

11.1.

Kā kompetentās iestādes praktiski pieņem lēmumu, ievērojot 12. pantu, par to, vai “izmaiņas ekspluatācijā” var atstāt ietekmi uz vidi (2. panta 10. punkta a) apakšpunkts) un vai šādas izmaiņas ir “būtiskas izmaiņas”, kam var būt ievērojama negatīva ietekme uz cilvēkiem vai vidi (2. panta 10. punkta a) apakšpunkts)? Miniet attiecīgās tiesību normas, vadlīnijas vai procedūras.

| 11.2. | Par cik pieteikumiem attiecībā uz “būtiskām izmaiņām” pārskata periodā ir pieņemts lēmums? Miniet datus pa darbības veidiem, izmantojot 2. daļas paraugu un piezīmes. |
| --- | --- |

11.2.

Par cik pieteikumiem attiecībā uz “būtiskām izmaiņām” pārskata periodā ir pieņemts lēmums? Miniet datus pa darbības veidiem, izmantojot 2. daļas paraugu un piezīmes.

12.   Atļauju izsniegšanas nosacījumu pārskatīšana un atjaunināšana (13. pants)

| 12.1. | Vai pārskatīšanas biežums un vajadzības gadījumā atļaujas izsniegšanas nosacījumu atjaunināšana (13. pants) ir konkretizēta valsts vai reģionālajos likumos vai citādi noteikti, piemēram, atļauju derīguma termiņš? Ja jā, kas ir šie citi līdzekļi? Miniet attiecīgos tiesību aktus, vadlīnijas vai procedūras. |
| --- | --- |

12.1.

Vai pārskatīšanas biežums un vajadzības gadījumā atļaujas izsniegšanas nosacījumu atjaunināšana (13. pants) ir konkretizēta valsts vai reģionālajos likumos vai citādi noteikti, piemēram, atļauju derīguma termiņš? Ja jā, kas ir šie citi līdzekļi? Miniet attiecīgos tiesību aktus, vadlīnijas vai procedūras.

| 12.2. | Kāds ir atļauju piešķiršanas nosacījumu pārskatīšanas reprezentatīvais biežums (vai paredzētais reprezentatīvais biežums)? Ja starp iekārtām un sektoriem ir atšķirības, sniedziet informāciju, ja tā ir pieejama. |
| --- | --- |

12.2.

Kāds ir atļauju piešķiršanas nosacījumu pārskatīšanas reprezentatīvais biežums (vai paredzētais reprezentatīvais biežums)? Ja starp iekārtām un sektoriem ir atšķirības, sniedziet informāciju, ja tā ir pieejama.

| 12.3. | Ko ietver atļauju izsniegšanas nosacījumu pārskatīšanas un atjaunināšanas process? Kādi ir noteikumi atļauju izsniegšanas nosacījumu pārskatīšanai, ieviešot būtiskas izmaiņas labākajās pieejamās metodēs? Miniet attiecīgos tiesību aktus, vadlīnijas vai procedūras. |
| --- | --- |

12.3.

Ko ietver atļauju izsniegšanas nosacījumu pārskatīšanas un atjaunināšanas process? Kādi ir noteikumi atļauju izsniegšanas nosacījumu pārskatīšanai, ieviešot būtiskas izmaiņas labākajās pieejamās metodēs? Miniet attiecīgos tiesību aktus, vadlīnijas vai procedūras.

13.   Atļauju izsniegšanas nosacījumu ievērošana (14. pants)

| 13.1. | Kā praktiski īsteno 14. pantā noteikto prasību, ka operatori regulāri informē iestādes par emisiju uzraudzības rezultātiem? Miniet šai sakarā visus kompetentajām iestādēm paredzētos īpašos noteikumus, procedūras vai vadlīnijas. Vai operatori ir iesnieguši regulāru uzraudzības ziņojumu? Sniedziet informāciju par šādas informācijas iesniegšanas reprezentatīvo biežumu. Ja starp iekārtām un sektoriem ir atšķirības, sniedziet informāciju, ja tā ir pieejama. |
| --- | --- |

13.1.

Kā praktiski īsteno 14. pantā noteikto prasību, ka operatori regulāri informē iestādes par emisiju uzraudzības rezultātiem? Miniet šai sakarā visus kompetentajām iestādēm paredzētos īpašos noteikumus, procedūras vai vadlīnijas. Vai operatori ir iesnieguši regulāru uzraudzības ziņojumu? Sniedziet informāciju par šādas informācijas iesniegšanas reprezentatīvo biežumu. Ja starp iekārtām un sektoriem ir atšķirības, sniedziet informāciju, ja tā ir pieejama.

| 13.2. | Ja tas nav izdarīts saistībā ar ziņojumu saskaņā ar ieteikumu, kurā paredzēts kritēriju minimums vides inspekcijām dalībvalstīs, sniedziet pieejamo reprezentatīvo informāciju par iekārtām, uz kurām attiecas Direktīva 96/61/EK, par šādiem jautājumiem:






  — | inspekcijas uz vietas un paraugu ņemšana (veids, skaits, biežums), |
| --- | --- | --- |

13.2.

Ja tas nav izdarīts saistībā ar ziņojumu saskaņā ar ieteikumu, kurā paredzēts kritēriju minimums vides inspekcijām dalībvalstīs, sniedziet pieejamo reprezentatīvo informāciju par iekārtām, uz kurām attiecas Direktīva 96/61/EK, par šādiem jautājumiem:

—

inspekcijas uz vietas un paraugu ņemšana (veids, skaits, biežums),

| — | darbību veids un skaits (piem., sankcijas vai citi pasākumi), kas veiktas saistībā ar avārijām, negadījumiem un neatbilstību atļauju izsniegšanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

—

darbību veids un skaits (piem., sankcijas vai citi pasākumi), kas veiktas saistībā ar avārijām, negadījumiem un neatbilstību atļauju izsniegšanas nosacījumiem.

14.   Sabiedrības informēšana un līdzdalība (15. un 15.a pants)

| 14.1. | Kādas izmaiņas, ja tādas ir bijušas, ir notikušas kopš pēdējā pārskata perioda attiecībā uz to likumu transponēšanu, kuros paredzēta sabiedrības informēšana un līdzdalība atļauju izsniegšanas procedūrā atbilstīgi Direktīvai 96/61/EK (15. un 15.a pants), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/35/EK (1)? Kādu ietekmi uz kompetentām iestādēm, atļauju pieprasītājiem un attiecīgo sabiedrības daļu ir atstājušas grozītās prasības? |
| --- | --- |

14.1.

Kādas izmaiņas, ja tādas ir bijušas, ir notikušas kopš pēdējā pārskata perioda attiecībā uz to likumu transponēšanu, kuros paredzēta sabiedrības informēšana un līdzdalība atļauju izsniegšanas procedūrā atbilstīgi Direktīvai 96/61/EK (15. un 15.a pants), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/35/EK (1)? Kādu ietekmi uz kompetentām iestādēm, atļauju pieprasītājiem un attiecīgo sabiedrības daļu ir atstājušas grozītās prasības?

15.   Pārrobežu sadarbība (17. pants)

| 15.1. | Vai pārskata periodā ir piemērotas 17. panta prasības par pārrobežu informāciju un sadarbību? Miniet vispārējo procedūru izmantošanas piemērus. |
| --- | --- |

15.1.

Vai pārskata periodā ir piemērotas 17. panta prasības par pārrobežu informāciju un sadarbību? Miniet vispārējo procedūru izmantošanas piemērus.

16.   Saistība ar citiem kopienas dokumentiem

| 16.1. | Kā dalībvalstis vispār novērtē Direktīvas 96/61/EK efektivitāti, cita starpā salīdzinājumā ar citiem Kopienas dokumentiem par vidi? Pamatojoties uz attiecīgajiem pētījumiem un analīzēm, ja tādas ir pieejamas, kāda ir aplēstā labvēlīgā ietekme uz vidi un izmaksas (tostarp administratīvās un priekšrakstu izpildes izmaksas), īstenojot Direktīvu 96/61/EK? Miniet šos pētījumus un analīzes. |
| --- | --- |

16.1.

Kā dalībvalstis vispār novērtē Direktīvas 96/61/EK efektivitāti, cita starpā salīdzinājumā ar citiem Kopienas dokumentiem par vidi? Pamatojoties uz attiecīgajiem pētījumiem un analīzēm, ja tādas ir pieejamas, kāda ir aplēstā labvēlīgā ietekme uz vidi un izmaksas (tostarp administratīvās un priekšrakstu izpildes izmaksas), īstenojot Direktīvu 96/61/EK? Miniet šos pētījumus un analīzes.

| 16.2. | Kāda ir jūsu praktiskā pieredze attiecībā uz mijiedarbību starp Direktīvas 96/61/EK atļaujas izsniegšanas prasībām un citiem Kopienas dokumentiem, ko var piemērot iekārtām, uz kurām attiecas Direktīva 96/61/EK? Kādi pasākumi ir veikti, izmantojot valsts un reģionālos tiesību aktus vai administratīvas vienošanās, lai palielinātu saskanību, īstenojot Direktīvu 96/61/EK un citus dokumentus? Citi Kopienas dokumenti, kas var būt būtiski attiecībā uz šiem jautājumiem, ir:






  — | Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīva 85/337/EEK par dažu valsts un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (2), |
| --- | --- | --- |

16.2.

Kāda ir jūsu praktiskā pieredze attiecībā uz mijiedarbību starp Direktīvas 96/61/EK atļaujas izsniegšanas prasībām un citiem Kopienas dokumentiem, ko var piemērot iekārtām, uz kurām attiecas Direktīva 96/61/EK? Kādi pasākumi ir veikti, izmantojot valsts un reģionālos tiesību aktus vai administratīvas vienošanās, lai palielinātu saskanību, īstenojot Direktīvu 96/61/EK un citus dokumentus? Citi Kopienas dokumenti, kas var būt būtiski attiecībā uz šiem jautājumiem, ir:

—

Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīva 85/337/EEK par dažu valsts un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (2),

| — | Padomes 1996. gada 9. decembra Direktīva 96/82/EK par tādu smagu negadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (3), |
| --- | --- |

—

Padomes 1996. gada 9. decembra Direktīva 96/82/EK par tādu smagu negadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (3),

| — | Padomes 1999. gada 11. marta Direktīva 1999/13/EK par gaistošu organisko savienojumu emisijas ierobežošanu no organiskiem šķīdinātājiem noteiktos darbības veidos un iekārtās (4), |
| --- | --- |

—

Padomes 1999. gada 11. marta Direktīva 1999/13/EK par gaistošu organisko savienojumu emisijas ierobežošanu no organiskiem šķīdinātājiem noteiktos darbības veidos un iekārtās (4),

| — | Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīva 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (5), |
| --- | --- |

—

Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīva 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (5),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību ūdens resursu politikas jomā (6), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību ūdens resursu politikas jomā (6),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 4. decembra Direktīva 2000/76/EK par atkritumu sadedzināšanu (7), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 4. decembra Direktīva 2000/76/EK par atkritumu sadedzināšanu (7),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīva 2001/80/EK par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (8), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīva 2001/80/EK par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (8),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīva 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai (9), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīva 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai (9),

| — | Regula (EK) Nr. 166/2006. |
| --- | --- |

—

Regula (EK) Nr. 166/2006.

| 16.3. | Vai valsts vai reģionālā līmenī ir ieviesti pasākumi, lai racionalizētu pārskatus, ko kompetentas iestādes pieprasa no operatoriem saskaņā ar Direktīvu 96/61/EK un citiem Kopienas dokumentiem? Ja tādi pasākumi ir, miniet tos, kā arī jebkuras iespējas, kuras jūs redzat, lai uzlabotu ES prasības šajā jomā. |
| --- | --- |

16.3.

Vai valsts vai reģionālā līmenī ir ieviesti pasākumi, lai racionalizētu pārskatus, ko kompetentas iestādes pieprasa no operatoriem saskaņā ar Direktīvu 96/61/EK un citiem Kopienas dokumentiem? Ja tādi pasākumi ir, miniet tos, kā arī jebkuras iespējas, kuras jūs redzat, lai uzlabotu ES prasības šajā jomā.

17.   Vispārīgas piezīmes

| 17.1. | Vai pastāv kādi jautājumi saistībā ar īstenošanu, kas jūsu valstī izraisa bažas? Ja tādi pastāv, lūdzu, precizējiet. |
| --- | --- |

17.1.

Vai pastāv kādi jautājumi saistībā ar īstenošanu, kas jūsu valstī izraisa bažas? Ja tādi pastāv, lūdzu, precizējiet.

2. DAĻA

PARAUGS ATBILDEI UZ 2.1. JAUTĀJUMU

Piezīmes:

Vispārīga piezīme. Šis paraugs ir paredzēts datu savākšanai par “iekārtu” skaitu atbilstīgi 2. panta 3. punktam un “atļaujām” atbilstīgi 2. panta 9. punktam. Iekārtu un atļauju skaitam nav obligāti jābūt vienādam, jo saskaņā ar 2. panta 9. punktu atļauja var attiekties uz daļu no iekārtas, visu iekārtu vai vairākām iekārtām. No 1. līdz 9. piezīmei ir dotas papildu vadlīnijas un paskaidrojumi attiecībā uz 1. un 2. tabulā norādāmajiem datiem. Dalībvalstis tiek lūgtas, cik iespējams, aizpildīt 1. tabulu. Tāpat dalībvalstis var sniegt papildu komentārus (piemēram, par atrašanās vietas sanāciju), ja tas vajadzīgs 1. un 2. tabulas datu paskaidrošanai. Atļauju skaitā būtu jāiekļauj visas atļaujas, kas izsniegtas pēc Direktīvas 96/61/EK (1999. gada 30. oktobris) transponēšanas iekārtām, kas 2008. gada beigās vēl darbojas.

| 1. | Visām slejām no 1. līdz 10. slejai 1. tabulā ir dots paraugs datu savākšanai, pamatojoties uz iekārtas galveno darbības veidu atbilstīgi I pielikumam. Ja iespējams, informācija būtu jādod par I pielikuma apakšpozīcijām (1.1., 2.3. a), 6.4. b) utt.). Kreisajā slejā ir I pielikuma apakšpozīciju numuri un attiecīgo darbību apraksta kopsavilkums (pilnīgam aprakstam, tostarp robežlielumiem, skatīt Direktīvas 96/61/EK I pielikumu). Aizpildot 1. tabulu, jāraugās, lai iekārtas vai atļaujas neieskaitītu atkārtoti pat tad, ja arī tā attiecas uz vairākām darbībām. Ja uz iekārtu vai atļauju attiecas divas vai vairākas I pielikuma kategorijas, tā būtu jāuzskaita tikai vienā I pielikuma kategorijā (piem., tajā, kas vislabāk raksturo iekārtu vai atļauju). |
| --- | --- |

1.

Visām slejām no 1. līdz 10. slejai 1. tabulā ir dots paraugs datu savākšanai, pamatojoties uz iekārtas galveno darbības veidu atbilstīgi I pielikumam. Ja iespējams, informācija būtu jādod par I pielikuma apakšpozīcijām (1.1., 2.3. a), 6.4. b) utt.). Kreisajā slejā ir I pielikuma apakšpozīciju numuri un attiecīgo darbību apraksta kopsavilkums (pilnīgam aprakstam, tostarp robežlielumiem, skatīt Direktīvas 96/61/EK I pielikumu). Aizpildot 1. tabulu, jāraugās, lai iekārtas vai atļaujas neieskaitītu atkārtoti pat tad, ja arī tā attiecas uz vairākām darbībām. Ja uz iekārtu vai atļauju attiecas divas vai vairākas I pielikuma kategorijas, tā būtu jāuzskaita tikai vienā I pielikuma kategorijā (piem., tajā, kas vislabāk raksturo iekārtu vai atļauju).

| 2. | Tabulas 1. un 3. slejā ir jāuzrāda jauno un esošo iekārtu skaits attiecībā uz katru I pielikumā minēto darbības veidu iekārtām, kas darbojas pārskata perioda beigās. “Esošās iekārtas” ir iekārtas saskaņā ar Direktīvas 96/61/EK 2. panta 4. punktu, un jaunās iekārtas ir visas pārējās iekārtas. Tabulas 8. slejā ir 1. un 3. slejas skaitļu kopsumma. |
| --- | --- |

2.

Tabulas 1. un 3. slejā ir jāuzrāda jauno un esošo iekārtu skaits attiecībā uz katru I pielikumā minēto darbības veidu iekārtām, kas darbojas pārskata perioda beigās. “Esošās iekārtas” ir iekārtas saskaņā ar Direktīvas 96/61/EK 2. panta 4. punktu, un jaunās iekārtas ir visas pārējās iekārtas. Tabulas 8. slejā ir 1. un 3. slejas skaitļu kopsumma.

| 3. | Tabulas 2. slejā ir ierakstāmi dati par atļaujām, kas pārskata perioda beigās piešķirtas saskaņā ar 4. pantu. Kā atzīmēts iepriekš minētajā vispārīgajā piezīmē, šim skaitam obligāti nav jāsakrīt ar iekārtu skaitu, pat ja visām jaunajām iekārtām būtu piešķirta pilnīga atļauja. |
| --- | --- |

3.

Tabulas 2. slejā ir ierakstāmi dati par atļaujām, kas pārskata perioda beigās piešķirtas saskaņā ar 4. pantu. Kā atzīmēts iepriekš minētajā vispārīgajā piezīmē, šim skaitam obligāti nav jāsakrīt ar iekārtu skaitu, pat ja visām jaunajām iekārtām būtu piešķirta pilnīga atļauja.

| 4. | Tabulas 4.–6. slejā ir ietverti dažādi veidi, kā uz esošajām iekārtām var attiecināt atļaujas, ko uzskata par atbilstošām Direktīvai 96/61/EK. Un tie ir šādi:






  a) | atļaujas piešķiršana saskaņā ar 6. un 8. pantā izklāstīto procedūru. 4. slejā šī atļauja ir minēta kā jaunu atļauja. Skaitļi ietver visas tādas jaunas atļaujas, kas piešķirtas, ņemot vērā ierosinātās “būtiskās izmaiņas”; |
| --- | --- | --- |

4.

Tabulas 4.–6. slejā ir ietverti dažādi veidi, kā uz esošajām iekārtām var attiecināt atļaujas, ko uzskata par atbilstošām Direktīvai 96/61/EK. Un tie ir šādi:

a)

atļaujas piešķiršana saskaņā ar 6. un 8. pantā izklāstīto procedūru. 4. slejā šī atļauja ir minēta kā jaunu atļauja. Skaitļi ietver visas tādas jaunas atļaujas, kas piešķirtas, ņemot vērā ierosinātās “būtiskās izmaiņas”;

| b) | kā alternatīvu 6. un 8. panta piemērošanas procedūrai 5. panta 1. punktā kompetentai iestādei ir atļauts paredzēt vajadzīgos pasākumus esošo iekārtu atbilstības nodrošināšanai, veicot otrreizēju caurlūkošanu un vajadzības gadījumā to nosacījumu atjaunināšanu, kuri jau attiecās uz šīm iekārtām, piemēram, izmantojot pirms IPNK atļauju (t. i., atļauju, kas izsniegta atbilstīgi tiesību aktiem, kas bija spēkā pirms Direktīvas 96/61/EK īstenošanas). Tabulas 5. slejā ir prasīti dati par tiem gadījumiem, kad tika pārskatīti šādas pirms IPNK atļaujas izsniegšanas nosacījumi, taču netika veikta atjaunināšana, jo uzskatīja, ka nosacījumi jau atbilst Direktīvas 96/61/EK prasībām; |
| --- | --- |

b)

kā alternatīvu 6. un 8. panta piemērošanas procedūrai 5. panta 1. punktā kompetentai iestādei ir atļauts paredzēt vajadzīgos pasākumus esošo iekārtu atbilstības nodrošināšanai, veicot otrreizēju caurlūkošanu un vajadzības gadījumā to nosacījumu atjaunināšanu, kuri jau attiecās uz šīm iekārtām, piemēram, izmantojot pirms IPNK atļauju (t. i., atļauju, kas izsniegta atbilstīgi tiesību aktiem, kas bija spēkā pirms Direktīvas 96/61/EK īstenošanas). Tabulas 5. slejā ir prasīti dati par tiem gadījumiem, kad tika pārskatīti šādas pirms IPNK atļaujas izsniegšanas nosacījumi, taču netika veikta atjaunināšana, jo uzskatīja, ka nosacījumi jau atbilst Direktīvas 96/61/EK prasībām;

| c) | tabulas 6. slejā arī ir prasīti dati par tiem gadījumiem, kad tika pārskatīti pirms IPNK atļaujas izsniegšanas nosacījumi un nosacījumi attiecīgi tikai atjaunināti, lai tie atbilstu Direktīvai 96/61/EK. Ir iekļautas visas atļaujas, kas tika pārskatītas un atjauninātas, ņemot vērā ierosinātās “būtiskās izmaiņas”. |
| --- | --- |

c)

tabulas 6. slejā arī ir prasīti dati par tiem gadījumiem, kad tika pārskatīti pirms IPNK atļaujas izsniegšanas nosacījumi un nosacījumi attiecīgi tikai atjaunināti, lai tie atbilstu Direktīvai 96/61/EK. Ir iekļautas visas atļaujas, kas tika pārskatītas un atjauninātas, ņemot vērā ierosinātās “būtiskās izmaiņas”.

| 5. | Tabulas 7. slejā ir ierakstāmi dati par visām tām atļaujām attiecībā uz esošajām iekārtām, kas vēl nav izsniegtas vai, vajadzības gadījumā, pārskatītas vai atjauninātas pārskata perioda beigās, jo neatbilda 5. panta 1. punkta prasībām. Dalībvalstis tiek lūgtas aprakstīt, kā tās risina ar šādām neizņemtām atļaujām saistītos jautājumus. |
| --- | --- |

5.

Tabulas 7. slejā ir ierakstāmi dati par visām tām atļaujām attiecībā uz esošajām iekārtām, kas vēl nav izsniegtas vai, vajadzības gadījumā, pārskatītas vai atjauninātas pārskata perioda beigās, jo neatbilda 5. panta 1. punkta prasībām. Dalībvalstis tiek lūgtas aprakstīt, kā tās risina ar šādām neizņemtām atļaujām saistītos jautājumus.

| 6. | Tabulas 9. slejā ierakstāmi dati par atļauju pieprasījumiem (vai atļauju atjaunināšanas pieprasījumiem), ko iesnieguši esošo vai jauno iekārtu operatori attiecībā uz ierosinātajām “būtiskajām izmaiņām” atbilstīgi 2. panta 10. punkta b) apakšpunkta prasībām, ko noteica pārskata periodā. Ir iekļautas būtiskas izmaiņas iekārtās, uz kurām jau attiecās Direktīvas 96/61/EK prasības. |
| --- | --- |

6.

Tabulas 9. slejā ierakstāmi dati par atļauju pieprasījumiem (vai atļauju atjaunināšanas pieprasījumiem), ko iesnieguši esošo vai jauno iekārtu operatori attiecībā uz ierosinātajām “būtiskajām izmaiņām” atbilstīgi 2. panta 10. punkta b) apakšpunkta prasībām, ko noteica pārskata periodā. Ir iekļautas būtiskas izmaiņas iekārtās, uz kurām jau attiecās Direktīvas 96/61/EK prasības.

| 7. | Tabulas 10. slejā ierakstāmi dati par visām esošo iekārtu atļaujām, kas ir vēl jāizsniedz vai, vajadzības gadījumā, jāpārskata vai jāatjaunina 2007. gada oktobra beigās, jo tās neatbilda 5. panta 1. punkta prasībām. Dalībvalstis tiek lūgtas aprakstīt, kā tās risina šādus ar neizņemtām atļaujām saistītus jautājumus. |
| --- | --- |

7.

Tabulas 10. slejā ierakstāmi dati par visām esošo iekārtu atļaujām, kas ir vēl jāizsniedz vai, vajadzības gadījumā, jāpārskata vai jāatjaunina 2007. gada oktobra beigās, jo tās neatbilda 5. panta 1. punkta prasībām. Dalībvalstis tiek lūgtas aprakstīt, kā tās risina šādus ar neizņemtām atļaujām saistītus jautājumus.

| 8. | Lai gan dalībvalstis tiek lūgtas iespēju robežās sniegt pārskatu, ņemot vērā 1. tabulā uzskaitītos galvenos darbības veidus, ir jāatzīst, ka ķīmijas nozare šai sakarā ir īpaši sarežģīta un ka daudzas ķīmijas sektora iekārtas veic vairāk par vienu darbību, kā noteikts 4. pozīcijas apakšpozīcijā. Tādēļ dalībvalstis tiek lūgtas ziņot pa apakšpozīcijām, ja ir pieejami dati, ja ne, tad minēt tikai vispārējus skaitļus par 4. pozīciju (t. i., neminēt skaitļus atsevišķām apakšpozīcijām). |
| --- | --- |

8.

Lai gan dalībvalstis tiek lūgtas iespēju robežās sniegt pārskatu, ņemot vērā 1. tabulā uzskaitītos galvenos darbības veidus, ir jāatzīst, ka ķīmijas nozare šai sakarā ir īpaši sarežģīta un ka daudzas ķīmijas sektora iekārtas veic vairāk par vienu darbību, kā noteikts 4. pozīcijas apakšpozīcijā. Tādēļ dalībvalstis tiek lūgtas ziņot pa apakšpozīcijām, ja ir pieejami dati, ja ne, tad minēt tikai vispārējus skaitļus par 4. pozīciju (t. i., neminēt skaitļus atsevišķām apakšpozīcijām).

| 9. | Otrajā tabulā ir jānorāda to atļauju kopskaits, ko uzskata par atbilstošām vai neizņemtām pārskata perioda beigās. Pirmajā rindā ir 1. tabulas 2., 4., 5. un 6. slejas kopskaita summa. Otrajā rindā ir 1. tabulas 7. slejas kopsumma. |
| --- | --- |

9.

Otrajā tabulā ir jānorāda to atļauju kopskaits, ko uzskata par atbilstošām vai neizņemtām pārskata perioda beigās. Pirmajā rindā ir 1. tabulas 2., 4., 5. un 6. slejas kopskaita summa. Otrajā rindā ir 1. tabulas 7. slejas kopsumma.

1. tabula

| Iekārtas veids saskaņā ar Direktīvas 96/61/EK I pielikuma darbības veidu (sk. 1. piezīmi) | Atļaujas JAUNĀM IEKĀRTĀM (4. pants) | Atļaujas PAŠREIZĒJĀM IEKĀRTĀM (5. panta 1. punkts) | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 1. | To jauno iekārtu skaits, kas darbojās 2008. gada beigās (sk. 2. piezīmi) |

Iekārtas veids saskaņā ar Direktīvas 96/61/EK I pielikuma darbības veidu (sk. 1. piezīmi)

Atļaujas JAUNĀM IEKĀRTĀM (4. pants)

Atļaujas PAŠREIZĒJĀM IEKĀRTĀM (5. panta 1. punkts)

1.

To jauno iekārtu skaits, kas darbojās 2008. gada beigās (sk. 2. piezīmi)

| 2. | To atļauju skaits, kas piešķirtas līdz 2008. gada beigām (skatīt 3. piezīmi) |
| --- | --- |

2.

To atļauju skaits, kas piešķirtas līdz 2008. gada beigām (skatīt 3. piezīmi)

| 3. | To esošo iekārtu skaits, kas darbojās 2008. gada beigās (skatīt 2. piezīmi) |
| --- | --- |

3.

To esošo iekārtu skaits, kas darbojās 2008. gada beigās (skatīt 2. piezīmi)

| 4. | To jauno atļauju skaits, kas saskaņā ar 6. un 8. pantu piešķirtas līdz 2008. gada beigām (skatīt 4. piezīmes a) apakšpunktu) |
| --- | --- |

4.

To jauno atļauju skaits, kas saskaņā ar 6. un 8. pantu piešķirtas līdz 2008. gada beigām (skatīt 4. piezīmes a) apakšpunktu)

| 5. | To pirms IPNK atļauju skaits, kas līdz 2008. gada beigām ir pārskatītas, bet nav atjauninātas (skatīt 4. piezīmes b) apakšpunktu) |
| --- | --- |

5.

To pirms IPNK atļauju skaits, kas līdz 2008. gada beigām ir pārskatītas, bet nav atjauninātas (skatīt 4. piezīmes b) apakšpunktu)

| 6. | To pirms IPNK atļauju skaits, kas līdz 2008. gada beigām ir pārskatītas un atjauninātas (skatīt 4. piezīmes c) apakšpunktu) |
| --- | --- |

6.

To pirms IPNK atļauju skaits, kas līdz 2008. gada beigām ir pārskatītas un atjauninātas (skatīt 4. piezīmes c) apakšpunktu)

| 7. | To neizņemto atļauju, ja tādas ir, skaits 2008. gada beigās (neatbilstošas direktīvai) (skatīt 5. piezīmi) |
| --- | --- |

7.

To neizņemto atļauju, ja tādas ir, skaits 2008. gada beigās (neatbilstošas direktīvai) (skatīt 5. piezīmi)

| 8. | Iekārtu skaits (1+3) |
| --- | --- |

8.

Iekārtu skaits (1+3)

| 9. | “Būtisko izmaiņu” pieprasījumu skaits, kas noteiktas pārskata periodā (skatīt 6. piezīmi) |
| --- | --- |

9.

“Būtisko izmaiņu” pieprasījumu skaits, kas noteiktas pārskata periodā (skatīt 6. piezīmi)

| 10. | Neizņemto atļauju, ja tādas ir, 2007. gada oktobra beigās (neatbilstošas direktīvai) (skatīt 7. piezīmi) |
| --- | --- |

10.

Neizņemto atļauju, ja tādas ir, 2007. gada oktobra beigās (neatbilstošas direktīvai) (skatīt 7. piezīmi)

Enerģētika

| 1.1. | Degšana |
| --- | --- |

1.1.

Degšana

| 1.2. | Naftas un gāzes rafinēšana |
| --- | --- |

1.2.

Naftas un gāzes rafinēšana

| 1.3. | Koksa krāsnis |
| --- | --- |

1.3.

Koksa krāsnis

| 1.4. | Akmeņogļu gāzifikācija un sašķidrināšana |
| --- | --- |

1.4.

Akmeņogļu gāzifikācija un sašķidrināšana

Melnie metāli

| 2.1. | Metālrūdas apdedzināšana/aglomerācija |
| --- | --- |

2.1.

Metālrūdas apdedzināšana/aglomerācija

| 2.2. | Čuguna vai tērauda ražošana |
| --- | --- |

2.2.

Čuguna vai tērauda ražošana

| 2.3. a) | Karstās velmētavas |
| --- | --- |

2.3. a)

Karstās velmētavas

| 2.3. b) | Kalves |
| --- | --- |

2.3. b)

Kalves

| 2.3. c) | Kausēta metāla pārklājuma izmantošana |
| --- | --- |

2.3. c)

Kausēta metāla pārklājuma izmantošana

| 2.4. | Liešana |
| --- | --- |

2.4.

Liešana

| 2.5. a) | Krāsaino neapstrādāto metālu ražošana |
| --- | --- |

2.5. a)

Krāsaino neapstrādāto metālu ražošana

| 2.5. b) | Krāsaino metālu kausēšana |
| --- | --- |

2.5. b)

Krāsaino metālu kausēšana

| 2.6. | Metālu un plastmasas virsmu apstrāde |
| --- | --- |

2.6.

Metālu un plastmasas virsmu apstrāde

Minerāli

| 3.1. | Cementa vai klinkera ražošana |
| --- | --- |

3.1.

Cementa vai klinkera ražošana

| 3.2. | Azbesta ražošana |
| --- | --- |

3.2.

Azbesta ražošana

| 3.3. | Stikla ražošana |
| --- | --- |

3.3.

Stikla ražošana

| 3.4. | Minerālvielu kausēšana |
| --- | --- |

3.4.

Minerālvielu kausēšana

| 3.5. | Keramikas ražošana |
| --- | --- |

3.5.

Keramikas ražošana

Ķīmiskās vielas (skatīt 8. piezīmi)

| 4.1. | Organisko ķīmisko vielu ražošana |
| --- | --- |

4.1.

Organisko ķīmisko vielu ražošana

| 4.2. | Neorganiskās ķīmijas produktu ražošana |
| --- | --- |

4.2.

Neorganiskās ķīmijas produktu ražošana

| 4.3. | Minerālmēslu ražošana |
| --- | --- |

4.3.

Minerālmēslu ražošana

| 4.4. | Augu aizsardzības līdzekļu/biocīdu ražošana |
| --- | --- |

4.4.

Augu aizsardzības līdzekļu/biocīdu ražošana

| 4.5. | Farmaceitisko līdzekļu ražošana |
| --- | --- |

4.5.

Farmaceitisko līdzekļu ražošana

| 4.6. | Sprāgstvielu ražošana |
| --- | --- |

4.6.

Sprāgstvielu ražošana

Atkritumi

| 5.1. | Bīstamo atkritumu apglabāšana vai reģenerācija |
| --- | --- |

5.1.

Bīstamo atkritumu apglabāšana vai reģenerācija

| 5.2. | Sadzīves atkritumu sadedzināšana |
| --- | --- |

5.2.

Sadzīves atkritumu sadedzināšana

| 5.3. | Nebīstamo atkritumu utilizācija |
| --- | --- |

5.3.

Nebīstamo atkritumu utilizācija

| 5.4. | Poligoni |
| --- | --- |

5.4.

Poligoni

Citas darbības

| 6.1. a) | Celulozes ražošana |
| --- | --- |

6.1. a)

Celulozes ražošana

| 6.1. b) | Papīra un kartona ražošana |
| --- | --- |

6.1. b)

Papīra un kartona ražošana

| 6.2. | Šķiedru vai tekstilmateriālu pirmapstrāde vai krāsošana |
| --- | --- |

6.2.

Šķiedru vai tekstilmateriālu pirmapstrāde vai krāsošana

| 6.3. | Ādu miecēšana |
| --- | --- |

6.3.

Ādu miecēšana

| 6.4. a) | Kautuves |
| --- | --- |

6.4. a)

Kautuves

| 6.4.b) | Pārtikas produktu apstrāde un pārstrāde |
| --- | --- |

6.4.b)

Pārtikas produktu apstrāde un pārstrāde

| 6.4. c) | Piena apstrāde un pārstrāde |
| --- | --- |

6.4. c)

Piena apstrāde un pārstrāde

| 6.5. | Dzīvnieku kautķermeņu utilizācija vai pārstrāde |
| --- | --- |

6.5.

Dzīvnieku kautķermeņu utilizācija vai pārstrāde

| 6.6. a) | Intensīvā mājputnu audzēšana |
| --- | --- |

6.6. a)

Intensīvā mājputnu audzēšana

| 6.6. b) | Intensīvā cūku audzēšana |
| --- | --- |

6.6. b)

Intensīvā cūku audzēšana

| 6.6. c) | Intensīvā sivēnmāšu audzēšana |
| --- | --- |

6.6. c)

Intensīvā sivēnmāšu audzēšana

| 6.7. | Virsmas apstrāde ar organiskiem šķīdinātājiem |
| --- | --- |

6.7.

Virsmas apstrāde ar organiskiem šķīdinātājiem

| 6.8. | Oglekļa vai elektrografīta ražošana |
| --- | --- |

6.8.

Oglekļa vai elektrografīta ražošana

Kopā

2. tabula

| | Kopā (skatīt 9. piezīmi) |
| --- | --- |
| To atļauju kopskaits, kuras uzskata par prasībām atbilstošām
  (1. tabulas 2.+4.+5.+6. sleja) | |
| Neizņemto atļauju, ja tādas ir, kopskaits 2008. gada beigās (direktīvai neatbilstošas)
  (1. tabula 7. sleja) | |

Kopā (skatīt 9. piezīmi)

To atļauju kopskaits, kuras uzskata par prasībām atbilstošām

(1. tabulas 2.+4.+5.+6. sleja)

Neizņemto atļauju, ja tādas ir, kopskaits 2008. gada beigās (direktīvai neatbilstošas)

(1. tabula 7. sleja)

---

(1)  OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.

(2)  OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp.

(3)  OV L 10, 14.1.1997., 13. lpp.

(4)  OV L 85, 29.3.1999., 1. lpp.

(5)  OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.

(6)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

(7)  OV L 332, 28.12.2000., 91. lpp.

(8)  OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp.

(9)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

---

| 9.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/78 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/78

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 2. marts)

par Kopienas finansiālo atbalstu 2006. gadā atsevišķām veterinārās jomas Kopienas references laboratorijām, kas saistītas ar sabiedrības veselību (atliekām)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 604)

(Autentisks ir tikai teksts vācu, franču, itāļu un holandiešu valodā)

(2006/195/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1), un jo īpaši tā 28. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Lēmumā 90/424/EEK noteikts, ka Kopiena veicina veterināro inspekciju efektivitāti, sniedzot finansiālu atbalstu references laboratorijām. Par references laboratorijām atzītās laboratorijas, kas izpilda noteiktas prasības, saskaņā ar Kopienas veterinārajiem likumdošanas aktiem ir tiesīgas saņemt atbalstu. |
| --- | --- |

(1)

Lēmumā 90/424/EEK noteikts, ka Kopiena veicina veterināro inspekciju efektivitāti, sniedzot finansiālu atbalstu references laboratorijām. Par references laboratorijām atzītās laboratorijas, kas izpilda noteiktas prasības, saskaņā ar Kopienas veterinārajiem likumdošanas aktiem ir tiesīgas saņemt atbalstu.

| (2) | Komisijas 2004. gada 29. janvāra Regulā (EK) Nr. 156/2004 par Kopienas finansiālo atbalstu Kopienas references laboratorijām atbilstoši Lēmuma 90/424/EEK (2) 28. pantam noteikts, ka Kopienas finansiālo atbalstu piešķir, ja efektīvi īsteno apstiprinātās darba programmas un atbalsta saņēmēji sniedz nepieciešamo informāciju paredzētajā termiņā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2004. gada 29. janvāra Regulā (EK) Nr. 156/2004 par Kopienas finansiālo atbalstu Kopienas references laboratorijām atbilstoši Lēmuma 90/424/EEK (2) 28. pantam noteikts, ka Kopienas finansiālo atbalstu piešķir, ja efektīvi īsteno apstiprinātās darba programmas un atbalsta saņēmēji sniedz nepieciešamo informāciju paredzētajā termiņā.

| (3) | Komisija novērtēja attiecīgo Kopienas references laboratoriju iesniegtās darba programmas un atbilstošās budžeta tāmes 2006. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Komisija novērtēja attiecīgo Kopienas references laboratoriju iesniegtās darba programmas un atbilstošās budžeta tāmes 2006. gadam.

| (4) | Tādējādi Kopienas finansiālais atbalsts jāsniedz nosauktajām Kopienas references laboratorijām, lai tās veiktu funkcijas un pienākumus, kas noteikti Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvā 96/23/EK, ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (3). |
| --- | --- |

(4)

Tādējādi Kopienas finansiālais atbalsts jāsniedz nosauktajām Kopienas references laboratorijām, lai tās veiktu funkcijas un pienākumus, kas noteikti Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvā 96/23/EK, ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (3).

| (5) | Turpmāks finansiāls atbalsts jāsniedz arī semināru organizēšanai jomās, kas atrodas Kopienas references laboratoriju pārziņā. |
| --- | --- |

(5)

Turpmāks finansiāls atbalsts jāsniedz arī semināru organizēšanai jomās, kas atrodas Kopienas references laboratoriju pārziņā.

| (6) | Atbilstoši 3. panta 2. punktam Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (4) veterināri sanitāros un fitosanitāros veselības aizsardzības pasākumus, kas īstenoti saskaņā ar Kopienas noteikumiem, finansē no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas līdzekļiem. Finanšu kontroles nolūkā uz šo lēmumu attiecas Regulas (EK) Nr. 1258/1999 8. un 9. pants. |
| --- | --- |

(6)

Atbilstoši 3. panta 2. punktam Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (4) veterināri sanitāros un fitosanitāros veselības aizsardzības pasākumus, kas īstenoti saskaņā ar Kopienas noteikumiem, finansē no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas līdzekļiem. Finanšu kontroles nolūkā uz šo lēmumu attiecas Regulas (EK) Nr. 1258/1999 8. un 9. pants.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Kopiena piešķir finansiālu atbalstu Vācijai Direktīvas 96/23/EK V pielikuma 2. nodaļā paredzēto funkciju un pienākumu īstenošanai, ko veic Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (agrāk – Bundesinstitut für gesundheitlichen Verbraucherschutz und Veterinärmedizin (BGVV)) Berlīnē, Vācijā, lai noteiktu atsevišķu vielu atliekas.

Minētais finansiālais atbalsts no 2006. gada 1. janvāra līdz2006. gada 31. decembrim nepārsniedz EUR 425 000.

2.   Papildus 1. punktā paredzētajam maksimālajam apjomam Kopiena piešķir finansiālu atbalstu Vācijai, lai 1. pantā minētā laboratorija organizētu semināru. Šis atbalsts nepārsniedz EUR 30 000.

2. pants

1.   Kopiena piešķir finansiālu atbalstu Francijai Direktīvas 96/23/EK V pielikuma 2. nodaļā paredzēto funkciju un pienākumu īstenošanai, ko veic Laboratoire d’études et de recherches sur les médicaments vétérinaires et les désinfectants de L’Agence Française de Sécurité Sanitaire des aliments (agrāk – Laboratoire des médicaments veterinaries (CNEVA-LMV)) Fužērā, Francijā, lai noteiktu atsevišķu vielu atliekas.

Minētais finansiālais atbalsts no 2006. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nepārsniedz EUR 425 000.

2.   Papildus 1. punktā paredzētajam maksimālajam apjomam Kopiena piešķir finansiālu atbalstu Francijai, lai 1. pantā minētā laboratorija organizētu semināru. Šis atbalsts nepārsniedz EUR 30 000.

3. pants

1.   Kopiena piešķir finansiālu atbalstu Itālijai Direktīvas 96/23/EK V pielikuma 2. nodaļā paredzēto funkciju un pienākumu īstenošanai, ko veic Istituto Superiore di Sanità Romā, Itālijā, lai noteiktu atsevišķu vielu atliekas.

Minētais finansiālais atbalsts no 2006. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nepārsniedz EUR 255 000.

2.   Papildus 1. punktā paredzētajam maksimālajam apjomam Kopiena piešķir finansiālu atbalstu Itālijai, lai 1. pantā minētā laboratorija organizētu vienu semināru. Šis atbalsts nepārsniedz EUR 30 000.

4. pants

1.   Kopiena piešķir finansiālu atbalstu Nīderlandei Direktīvas 96/23/EK V pielikuma 2. nodaļā paredzēto funkciju un pienākumu īstenošanai, ko veic Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieuhygiëne (RIVM) Bilthovenā, Nīderlandē, lai noteiktu atsevišķu vielu atliekas.

Minētais finansiālais atbalsts no 2006. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nepārsniedz EUR 425 000.

2.   Papildus 1. punktā paredzētajam maksimālajam apjomam Kopiena piešķir finansiālu atbalstu Nīderlandei, lai 1. pantā minētā laboratorija organizētu semināru. Šis atbalsts nepārsniedz EUR 30 000.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai, Francijas Republikai, Itālijas Republikai un Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2006. gada 2. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/53/EK (OV L 29, 2.2.2006., 37. lpp.).

1

(2)  OV L 27, 30.1.2004., 5. lpp.

2

(3)  OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp.

4

---

| 9.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/80 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/80

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 3. marts),

ar ko groza 2003. gada Pievienošanās akta XII pielikuma B papildinājumu attiecībā uz dažiem Polijas gaļas un piena nozares uzņēmumiem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 609)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/196/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā XII pielikuma 6. nodaļas B iedaļas I apakšiedaļas 1. punkta e) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Polijai piešķirts pārejas laiks attiecībā uz dažiem uzņēmumiem, kas minēti 2003. gada Pievienošanās akta XII pielikuma B papildinājumā (1). |
| --- | --- |

(1)

Polijai piešķirts pārejas laiks attiecībā uz dažiem uzņēmumiem, kas minēti 2003. gada Pievienošanās akta XII pielikuma B papildinājumā (1).

| (2) | Attiecīgais 2003. gada Pievienošanās akta XII pielikuma B papildinājums ir grozīts ar Komisijas Lēmumiem 2004/458/EK (2), 2004/471/EK (3), 2004/474/EK (4), 2005/271/EK (5), 2005/591/EK (6) un 2005/854/EK (7) un 2006/14/EK (8). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais 2003. gada Pievienošanās akta XII pielikuma B papildinājums ir grozīts ar Komisijas Lēmumiem 2004/458/EK (2), 2004/471/EK (3), 2004/474/EK (4), 2005/271/EK (5), 2005/591/EK (6) un 2005/854/EK (7) un 2006/14/EK (8).

| (3) | Saskaņā ar oficiālo Polijas kompetentās iestādes deklarāciju daži gaļas un piena nozares uzņēmumi ir pabeiguši pārkārtošanās procesu un tagad pilnībā atbilst Kopienas tiesību aktiem. Turklāt daži uzņēmumi ir pārtraukuši darbību. Tādēļ minētie uzņēmumi jāsvītro no to uzņēmumu saraksta, kuriem noteikts pārejas posms. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar oficiālo Polijas kompetentās iestādes deklarāciju daži gaļas un piena nozares uzņēmumi ir pabeiguši pārkārtošanās procesu un tagad pilnībā atbilst Kopienas tiesību aktiem. Turklāt daži uzņēmumi ir pārtraukuši darbību. Tādēļ minētie uzņēmumi jāsvītro no to uzņēmumu saraksta, kuriem noteikts pārejas posms.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza 2003. gada Pievienošanās akta XII pielikuma B papildinājums. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza 2003. gada Pievienošanās akta XII pielikuma B papildinājums.

| (5) | Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja ir informēta par šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem, |
| --- | --- |

(5)

Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja ir informēta par šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma pielikumā minētos uzņēmumus svītro no 2003. gada Pievienošanās akta XII pielikuma B papildinājuma.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 3. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV C 227 E, 23.9.2003., 1392. lpp.

1

(2)  OV L 156, 30.4.2004., 53. lpp.

2

(3)  OV L 160, 30.4.2004., 56. lpp.

3

(4)  OV L 160, 30.4.2004., 73. lpp.

4

(5)  OV L 86, 5.4.2005., 13. lpp.

5

(6)  OV L 200, 30.7.2005., 96. lpp.

6

(7)  OV L 316, 2.12.2005., 17. lpp.

7

(8)  OV L 10, 14.1.2006., 66. lpp.

8

---

PIELIKUMS

To uzņēmumu saraksts, kas svītrojami no 2003. gada Pievienošanās akta XII pielikuma B papildinājuma

Gaļas nozares uzņēmumi

Sākotnējais saraksts

| Nr. | Vet. Nr. | Uzņēmuma nosaukums |
| --- | --- | --- |
| 35. | 08040206 | AGROMAS Sp. z o.o. |
| 71. | 12160208 | Wojnickie Zakłady Mięsne
  “MEAT COMPANY” |
| 99. | 14370101 | Ubojnia Trzody i Bydła “WILPOL” |
| 155. | 24610323 | “Basco” s.c. |
| 181. | 24170301 | Zakład Przetwórstwa
  Mięsnego B.Wisniewska |
| 186. | 26040209 | “Wir” Szproch I
  Przetwórstwo Mięsa SJ. |
| 209. | 30090103 | Firma Handlowo
  Usługowa – Andrzej Mejsner |
| 239. | 30280102 | PHU ROMEX Grażyna Pachela, Ubojnia Bydła |
| 243. | 30290201 | Rzeźnictwo Kujawa,
  Maik s.j. |
| 246. | 30300112 | Ubój Trzody
  Mariusz Marciniak |

Nr.

Vet. Nr.

Uzņēmuma nosaukums

35.

08040206

AGROMAS Sp. z o.o.

71.

12160208

Wojnickie Zakłady Mięsne

“MEAT COMPANY”

99.

14370101

Ubojnia Trzody i Bydła “WILPOL”

155.

24610323

“Basco” s.c.

181.

24170301

Zakład Przetwórstwa

Mięsnego B.Wisniewska

186.

26040209

“Wir” Szproch I

Przetwórstwo Mięsa SJ.

209.

30090103

Firma Handlowo

Usługowa – Andrzej Mejsner

239.

30280102

PHU ROMEX Grażyna Pachela, Ubojnia Bydła

243.

30290201

Rzeźnictwo Kujawa,

Maik s.j.

246.

30300112

Ubój Trzody

Mariusz Marciniak

Mājputnu gaļas nozare

Sākotnējais saraksts

| Nr. | Vet. Nr. | Uzņēmuma nosaukums |
| --- | --- | --- |
| 31. | 18630501 | Jedynka Spółka z o.o.
  Zakład Produkcyjny |
| 34. | 24610602 | Szerwal 2000 Sp. z o.o. |

Nr.

Vet. Nr.

Uzņēmuma nosaukums

31.

18630501

Jedynka Spółka z o.o.

Zakład Produkcyjny

34.

24610602

Szerwal 2000 Sp. z o.o.

Piena nozare

Sākotnējais saraksts

| No | Vet. Nr. | Uzņēmuma nosaukums |
| --- | --- | --- |
| 57. | 20111601 | OSM Dąbrowa Białostocka |
| 66. | 24781601 | OSM w Zabrzu |
| 68. | 24061602 | OSM Krzepice |
| 74. | 24161602 | OSM “Rokitnianka” w
  Szczekocinach |
| 101. | 30151601 | OSM “Top-Tomyśl” |
| 103. | 30201601 | OSM Kowalew – Dobrzyca
  Zakład Kowalew |
| 107. | 30231601 | SM Udziałowców |
| 110. | 30281601 | ZPM “Mlecz” Wolsztyn, Oddział Damasławek |
| 111. | 30301601 | SM Września |

No

Vet. Nr.

Uzņēmuma nosaukums

57.

20111601

OSM Dąbrowa Białostocka

66.

24781601

OSM w Zabrzu

68.

24061602

OSM Krzepice

74.

24161602

OSM “Rokitnianka” w

Szczekocinach

101.

30151601

OSM “Top-Tomyśl”

103.

30201601

OSM Kowalew – Dobrzyca

Zakład Kowalew

107.

30231601

SM Udziałowców

110.

30281601

ZPM “Mlecz” Wolsztyn, Oddział Damasławek

111.

30301601

SM Września

---

| 9.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 70/82 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 70/82

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 3. marts),

ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū pārtiku, kas satur ģenētiski modificētu 1507. līnijas kukurūzu (DAS-Ø15Ø7-1), no tās sastāv vai ir no tās ražota

(2006/197/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1), un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Pioneer Overseas Corporation un Dow AgroSciences Europe2001. gada 15. februārī, ievērojot 4. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulā (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (2), Nīderlandes kompetentajām iestādēm iesniedza kopīgu pieprasījumu, lai varētu laist tirgū pārtiku un pārtikas produktu sastāvdaļas, kas iegūtas no ģenētiski modificētas 1507. līnijas kukurūzas, kā jaunus pārtikas produktus vai jaunas pārtikas sastāvdaļas (“produkti”). |
| --- | --- |

(1)

Pioneer Overseas Corporation un Dow AgroSciences Europe2001. gada 15. februārī, ievērojot 4. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulā (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (2), Nīderlandes kompetentajām iestādēm iesniedza kopīgu pieprasījumu, lai varētu laist tirgū pārtiku un pārtikas produktu sastāvdaļas, kas iegūtas no ģenētiski modificētas 1507. līnijas kukurūzas, kā jaunus pārtikas produktus vai jaunas pārtikas sastāvdaļas (“produkti”).

| (2) | Nīderlandes kompetentā pārtikas novērtēšanas iestāde savā sākotnējā 2003. gada 4. novembra vērtēšanas ziņojumā secināja, ka attiecīgie produkti ir tikpat nekaitīgi kā pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas iegūtas no parasto šķirņu kukurūzas, un ir lietojamas tādā pašā veidā. |
| --- | --- |

(2)

Nīderlandes kompetentā pārtikas novērtēšanas iestāde savā sākotnējā 2003. gada 4. novembra vērtēšanas ziņojumā secināja, ka attiecīgie produkti ir tikpat nekaitīgi kā pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas iegūtas no parasto šķirņu kukurūzas, un ir lietojamas tādā pašā veidā.

| (3) | Komisija 2003. gada 10. novembrī nosūtīja sākotnējo vērtēšanas ziņojumu visām ES dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā noteikto 60 dienu laikā saskaņā ar minētajiem noteikumiem tika izteikti pamatoti iebildumi pret šā ražojuma laišanu tirgū. Tādēļ tika pieprasīts papildu novērtējuma ziņojums. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2003. gada 10. novembrī nosūtīja sākotnējo vērtēšanas ziņojumu visām ES dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā noteikto 60 dienu laikā saskaņā ar minētajiem noteikumiem tika izteikti pamatoti iebildumi pret šā ražojuma laišanu tirgū. Tādēļ tika pieprasīts papildu novērtējuma ziņojums.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 1829/2003 (turpmāk – Regula) 46. panta 1. punktā noteikts, ka pieprasījumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 4. panta prasībām pirms Regulas piemērošanas dienas, t. i., 2004. gada 18. aprīļa, kļūst par pieteikumiem atbilstoši Regulas II nodaļas 1. iedaļas prasībām, ja vajadzīgs papildu novērtējuma ziņojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 3. vai 4. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 1829/2003 (turpmāk – Regula) 46. panta 1. punktā noteikts, ka pieprasījumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 4. panta prasībām pirms Regulas piemērošanas dienas, t. i., 2004. gada 18. aprīļa, kļūst par pieteikumiem atbilstoši Regulas II nodaļas 1. iedaļas prasībām, ja vajadzīgs papildu novērtējuma ziņojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 3. vai 4. punktu.

| (5) | Regula (EK) Nr. 258/97 attiecas tikai uz jaunu pārtikas produktu un jaunu pārtikas sastāvdaļu laišanu Kopienas tirgū. Tādēļ šis lēmums neattiecas uz tādas dzīvnieku barības laišanu tirgū, kas satur 1507. līnijas kukurūzu, no tās sastāv vai ir no tās ražota. |
| --- | --- |

(5)

Regula (EK) Nr. 258/97 attiecas tikai uz jaunu pārtikas produktu un jaunu pārtikas sastāvdaļu laišanu Kopienas tirgū. Tādēļ šis lēmums neattiecas uz tādas dzīvnieku barības laišanu tirgū, kas satur 1507. līnijas kukurūzu, no tās sastāv vai ir no tās ražota.

| (6) | Jo īpaši uz ģenētiski modificētas 1507. līnijas kukurūzas laišanu tirgū dažu produktu veidā vai dažos produktos, tostarp barībā, kas šo kukurūzu satur vai no tās sastāv, attiecas Komisijas 2005. gada 3. novembra Lēmums 2005/772/EK par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L. līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem un herbicīda glufozinātamonija panesību laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (3). |
| --- | --- |

(6)

Jo īpaši uz ģenētiski modificētas 1507. līnijas kukurūzas laišanu tirgū dažu produktu veidā vai dažos produktos, tostarp barībā, kas šo kukurūzu satur vai no tās sastāv, attiecas Komisijas 2005. gada 3. novembra Lēmums 2005/772/EK par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L. līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem un herbicīda glufozinātamonija panesību laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (3).

| (7) | Barība, kas ražota no 1507. līnijas kukurūzas, ir laista tirgū pirms Regulas piemērošanas dienas, t. i., 2004. gada 18. aprīļa. Tādēļ uz to attiecas Regulas 20. pantā noteiktās prasības un to var laist tirgū un izmantot saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā. |
| --- | --- |

(7)

Barība, kas ražota no 1507. līnijas kukurūzas, ir laista tirgū pirms Regulas piemērošanas dienas, t. i., 2004. gada 18. aprīļa. Tādēļ uz to attiecas Regulas 20. pantā noteiktās prasības un to var laist tirgū un izmantot saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā.

| (8) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) saskaņā ar Regulas 6. pantu 2005. gada 3. martā sniedza savu atzinumu, ka nav pierādījumu, kas norādītu, ka produktu laišana tirgū var negatīvi ietekmēt cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi (4). Savā atzinumā Iestāde ir ņēmusi vērā visus dalībvalstu konkrētos jautājumus un izteiktās bažas. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) saskaņā ar Regulas 6. pantu 2005. gada 3. martā sniedza savu atzinumu, ka nav pierādījumu, kas norādītu, ka produktu laišana tirgū var negatīvi ietekmēt cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi (4). Savā atzinumā Iestāde ir ņēmusi vērā visus dalībvalstu konkrētos jautājumus un izteiktās bažas.

| (9) | Iestāde attiecīgi atzina, ka nav citu specifisku marķēšanas prasību, izņemot tās, kas minētas Regulas 13. panta 1. punktā. Iestāde atzina arī to, ka nav jāievēro īpaši nosacījumi vai ierobežojumi sakarā ar laišanu tirgū un/vai īpaši nosacījumi vai ierobežojumi attiecībā uz izmantošanu un apriti, ieskaitot uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpaši nosacījumi konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(9)

Iestāde attiecīgi atzina, ka nav citu specifisku marķēšanas prasību, izņemot tās, kas minētas Regulas 13. panta 1. punktā. Iestāde atzina arī to, ka nav jāievēro īpaši nosacījumi vai ierobežojumi sakarā ar laišanu tirgū un/vai īpaši nosacījumi vai ierobežojumi attiecībā uz izmantošanu un apriti, ieskaitot uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpaši nosacījumi konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā.

| (10) | Iestāde savā atzinumā secināja, ka pieteicēja iesniegtais vides uzraudzības plāns, kurā ietverts vispārējās uzraudzības plāns, atbilst paredzētajam produktu izmantojuma veidam. |
| --- | --- |

(10)

Iestāde savā atzinumā secināja, ka pieteicēja iesniegtais vides uzraudzības plāns, kurā ietverts vispārējās uzraudzības plāns, atbilst paredzētajam produktu izmantojuma veidam.

| (11) | Ievērojot iepriekš minētos apsvērumus, atļauja ir jāpiešķir. |
| --- | --- |

(11)

Ievērojot iepriekš minētos apsvērumus, atļauja ir jāpiešķir.

| (12) | Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (5), 1507. līnijas kukurūzai jāpiešķir unikāls identifikators. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (5), 1507. līnijas kukurūzai jāpiešķir unikāls identifikators.

| (13) | Visa pielikumā ietvertā informācija, kas pievienota šim lēmumam par atļauju laist tirgū produktus, ir jāiekļauj Ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā. |
| --- | --- |

(13)

Visa pielikumā ietvertā informācija, kas pievienota šim lēmumam par atļauju laist tirgū produktus, ir jāiekļauj Ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā.

| (14) | Saskaņā ar Regulas 4. panta 2. punktu produkta atļauju sniegšanas nosacījumi ir saistoši visām personām, kas laiž tirgū minēto produktu. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Regulas 4. panta 2. punktu produkta atļauju sniegšanas nosacījumi ir saistoši visām personām, kas laiž tirgū minēto produktu.

| (15) | Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību ir jāizziņo valstīm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām (6). |
| --- | --- |

(15)

Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību ir jāizziņo valstīm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām (6).

| (16) | Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja atzinumu nav sniegusi, tādēļ 2005. gada 5. oktobrī saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (7) 5. panta 4. punktu Komisija iesniedza priekšlikumu Padomei, un Padomei trīs mēnešu laikā bija jāpieņem lēmums. |
| --- | --- |

(16)

Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja atzinumu nav sniegusi, tādēļ 2005. gada 5. oktobrī saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (7) 5. panta 4. punktu Komisija iesniedza priekšlikumu Padomei, un Padomei trīs mēnešu laikā bija jāpieņem lēmums.

| (17) | Tomēr Padome nepieņēma lēmumu noteiktajā termiņā, un tagad lēmums jāpieņem Komisijai, |
| --- | --- |

(17)

Tomēr Padome nepieņēma lēmumu noteiktajā termiņā, un tagad lēmums jāpieņem Komisijai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Produkti

Šis lēmums attiecas uz pārtikas produktiem un pārtikas produktu sastāvdaļām, kas satur ģenētiski modificētu 1507. līnijas kukurūzu (Zea mays L.), no tās sastāv vai ir no tās ražotas, ir sīkāk raksturotas šā lēmuma pielikumā (“produkti”) un kam ir piešķirts unikāls identifikators DAS-Ø15Ø7-1, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 65/2004.

2. pants

Laišana tirgū

Lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punktu, ir atļauts laist tirgū produktus saskaņā ar šajā lēmumā un tā pielikumā precizētajiem nosacījumiem.

3. pants

Marķēšana

Lai ievērotu Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā paredzētās īpašās marķēšanas prasības, “organisma nosaukums” ir “kukurūza”.

4. pants

Vides ietekmējuma uzraudzība

1.   Atļaujas turētāji nodrošina, ka tiek noteikts un īstenots plāns, lai uzraudzītu ietekmi uz vidi, kā norādīts šā lēmuma pielikumā.

2.   Atļaujas turētāji iesniedz Komisijai ikgadējos ziņojumus par uzraudzības pasākumu īstenošanu un rezultātiem.

Minētajos ziņojumos skaidri jānorāda, kuras ziņojuma daļas uzskatāmas par konfidenciālām, pievienojot pierādāmu konfidencialitātes nepieciešamības pamatojumu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1829/2003 30. pantam.

Šādu ziņojumu konfidenciālās daļas jāiesniedz atsevišķu dokumentu veidā.

5. pants

Kopienas reģistrs

Šā lēmuma pielikumā ietvertā informācija ir jāiekļauj Ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantā.

6. pants

Atļaujas turētāji

Atļaujas turētāji ir:

| a) | Pioneer Overseas Corporation, Beļģija, kas pārstāv Pioneer Hi-Bred International, ASV, un |
| --- | --- |

a)

Pioneer Overseas Corporation, Beļģija, kas pārstāv Pioneer Hi-Bred International, ASV, un

| b) | Dow AgroSciences Europe, Lielbritānija, kas pārstāv Mycogen Seeds, ASV, |
| --- | --- |

b)

Dow AgroSciences Europe, Lielbritānija, kas pārstāv Mycogen Seeds, ASV,

un abi atļaujas turētāji ir atbildīgi par savu pienākumu izpildi, kā noteikts šajā lēmumā un Regulā (EK) Nr. 1829/2003.

7. pants

Spēkā esība

Šis lēmums ir spēkā 10 gadus no tā pieņemšanas dienas.

Briselē, 2006. gada 3. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumu izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 291, 5.11.2005., 42. lpp.

3

(4)  http://www.efsa.eu.int/science/gmo/gm_ff_applications/more_info/503/op_gm07_ej182_1507_opinion_nl_doc2_en1.pdf

4

(5)  OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.

5

(6)  OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

7

---

PIELIKUMS

a)   Pieteikuma iesniedzēji un atļaujas turētāji:

Nosaukums:

Adrese:

Pārstāv Pioneer Hi-Bred International, Inc., 400 Locus Street, Suite 800, Des Moines, IA50309, United States

un

Nosaukums:

Adrese:

Pārstāv Mycogen Seeds c/o Dow AgroSciences LLC, 9330 Zionsville Road, Indianapolis, IN 46268-1054, United States.

b)   Produktu apzīmējums un specifikācija: Pārtikas produkti un pārtikas sastāvdaļas, kas satur ģenētiski modificētu 1507. līnijas kukurūzu (Zea mays L.), no tās sastāv vai ir no tās ražotas, kā aprakstīts pieteikumā, ar unikālo identifikatoru DAS-Ø15Ø7-1, kas ir rezistentas pret Eiropas kukurūzas kodi (Ostrinia nubilalis) un dažiem citiem zvīņspārnu dzimtas (Lepidoptera) kaitēkļiem un ir piemērotas apstrādei ar glufosināta amonija herbicīdu. Ģenētiski modificētā kukurūza DAS-Ø15Ø7-1 satur šādas DNS secības divās kasetēs:

No Bacillus thuringiensis subsp. aizawai iegūta saīsināta cry1F gēna sintētiska versija, kas dod rezistenci pret Eiropas kukurūzas kodi (Ostrinia nubilalis) un dažiem citiem zvīņspārnu dzimtas (Lepidoptera) kaitēkļiem un ko regulē ubikvitīna promoters ubiZM1(2), kas iegūts no Zea mays L., un ORF25PolyA terminators, kas iegūts no Agrobacterium tumefaciens pTi15955,

No Streptomyces viridochromogenes celma Tü494 iegūta pat gēna sintētiska versija, kas dod toleranci pret glufosināta amonija herbicīdu un ko regulē 35S promoters un terminatora secības, kas iegūtas no ziedkāpostu mozaīkas vīrusa.

c)   Marķējums: Nav citu specifisku prasību, izņemot tās, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā.

Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punkta izpratnē “organisma nosaukums” ir “kukurūza”.

d)   Noteikšanas metode:

| — | konkrētam gadījumam atbilstoša un reālā laikā izmantota kvantitatīva uz polimerāzes ķēdes reakciju balstīta metode attiecībā uz ģenētiski modificēto kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1, |
| --- | --- |

—

konkrētam gadījumam atbilstoša un reālā laikā izmantota kvantitatīva uz polimerāzes ķēdes reakciju balstīta metode attiecībā uz ģenētiski modificēto kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1,

| — | validēta Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta tīmekļa vietnē http://gmo-crl.jrc.it/detectionmethods/TC1507-WEB-Protocol-Validation.pdf |
| --- | --- |

—

validēta Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta tīmekļa vietnē http://gmo-crl.jrc.it/detectionmethods/TC1507-WEB-Protocol-Validation.pdf

| — | references materiāls: ERM®-BF418, kas, pateicoties Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra (KPC) Mērījumu un standartmateriālu institūta (IRMM) starpniecībai, ir pieejams tīmekļa vietnē http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm |
| --- | --- |

—

references materiāls: ERM®-BF418, kas, pateicoties Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra (KPC) Mērījumu un standartmateriālu institūta (IRMM) starpniecībai, ir pieejams tīmekļa vietnē http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm

e)   Unikālais identifikators:

f)   Informācija, kas jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību: Bioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta identifikācija sk. Lēmumu 2006/197/EK.

g)   Nosacījumi vai ierobežojumi attiecībā uz produktu laišanu tirgū, izmantošanu vai apriti: Nav nepieciešami.

h)   Uzraudzības plāns: Plāns, kas paredz uzraudzīt ietekmi uz vidi atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.

[Saite: http://gmo-crl.jrc.it/detectionmethods/TC1507-WEB-Protocol-Validation.pdf]

i)   Prasības par uzraudzību pēc produktu laišanas tirgū attiecībā uz pārtikas produkta izmantošanu cilvēku uzturā: Nav nepieciešamas.

Piezīme: pēc kāda laika var būt nepieciešams mainīt saites ar attiecīgajiem dokumentiem. Šādas izmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus Ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā.

---