# Uradni list L 291/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 291 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 609. november 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 291

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 609. november 2017

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/1986 z dne 31. oktobra 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z Mednarodnim standardom računovodskega poročanja 16 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/1987 z dne 31. oktobra 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z Mednarodnim standardom računovodskega poročanja 15 (
  1
  ) | 63 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/1988 z dne 3. novembra 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z Mednarodnim standardom računovodskega poročanja 4 (
  1
  ) | 72 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/1989 z dne 6. novembra 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda 12 (
  1
  ) | 84 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/1990 z dne 6. novembra 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda 7 (
  1
  ) | 89 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2017/1986 z dne 31. oktobra 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z Mednarodnim standardom računovodskega poročanja 16 (
  1
  )

1

1

*

Uredba Komisije (EU) 2017/1987 z dne 31. oktobra 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z Mednarodnim standardom računovodskega poročanja 15 (
  1
  )

1

63

*

Uredba Komisije (EU) 2017/1988 z dne 3. novembra 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z Mednarodnim standardom računovodskega poročanja 4 (
  1
  )

1

72

*

Uredba Komisije (EU) 2017/1989 z dne 6. novembra 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda 12 (
  1
  )

1

84

*

Uredba Komisije (EU) 2017/1990 z dne 6. novembra 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda 7 (
  1
  )

1

89

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 9.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 291/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 291/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1986

z dne 31. oktobra 2017

o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z Mednarodnim standardom računovodskega poročanja 16

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1) uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so veljali 15. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(1)

z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so veljali 15. oktobra 2008.

| (2) | Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (IASB) je 13. januarja 2016 izdal Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 16 Najemi. Cilj tega standarda je izboljšati računovodsko poročanje o najemnih pogodbah. |
| --- | --- |

(2)

Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (IASB) je 13. januarja 2016 izdal Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 16 Najemi. Cilj tega standarda je izboljšati računovodsko poročanje o najemnih pogodbah.

| (3) | Sprejetje MSRP 16 pomeni posledične spremembe naslednjih standardov ali pojasnil standardov: MSRP 1, MSRP 3, MSRP 4, MSRP 7, MSRP 9, MSRP 13, MSRP 15, Mednarodni računovodski standard (MRS) 1, MRS 2, MRS 7, MRS 12, MRS 16, MRS 21, MRS 23, MRS 32, MRS 37, MRS 38, MRS 39, MRS 40, MRS 41, Pojasnilo Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) 1, OPMSRP 12, Pojasnilo Stalnega odbora za pojasnjevanje (SOP) 29 in SOP 32. |
| --- | --- |

(3)

Sprejetje MSRP 16 pomeni posledične spremembe naslednjih standardov ali pojasnil standardov: MSRP 1, MSRP 3, MSRP 4, MSRP 7, MSRP 9, MSRP 13, MSRP 15, Mednarodni računovodski standard (MRS) 1, MRS 2, MRS 7, MRS 12, MRS 16, MRS 21, MRS 23, MRS 32, MRS 37, MRS 38, MRS 39, MRS 40, MRS 41, Pojasnilo Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) 1, OPMSRP 12, Pojasnilo Stalnega odbora za pojasnjevanje (SOP) 29 in SOP 32.

| (4) | Pri posvetovanju z Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje je bilo potrjeno, da MSRP 16 izpolnjuje merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. |
| --- | --- |

(4)

Pri posvetovanju z Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje je bilo potrjeno, da MSRP 16 izpolnjuje merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002.

| (5) | Uredbo (ES) št. 1126/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 1126/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 1126/2008 se spremeni:

| (a) | Vstavi se Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 16 Najemi, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

(a)

Vstavi se Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 16 Najemi, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi;

| (b) | MRS 1, MRS 2, MRS 7, MRS 12, MRS 16, MRS 21, MRS 23, MRS 32, MRS 37, MRS 38, MRS 39, MRS 40, MRS 41, MSRP 1, MSRP 3, MSRP 4, MSRP 7, MSRP 9, MSRP 13, MSRP 15, OPMSRP 1, OPMSRP 12, SOP 29 in SOP 32 se spremenijo v skladu z MSRP 16, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(b)

MRS 1, MRS 2, MRS 7, MRS 12, MRS 16, MRS 21, MRS 23, MRS 32, MRS 37, MRS 38, MRS 39, MRS 40, MRS 41, MSRP 1, MSRP 3, MSRP 4, MSRP 7, MSRP 9, MSRP 13, MSRP 15, OPMSRP 1, OPMSRP 12, SOP 29 in SOP 32 se spremenijo v skladu z MSRP 16, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Podjetja začnejo uporabljati spremembe iz člena 1 najpozneje z začetkom prvega poslovnega leta, ki se začne 1. januarja 2019 ali po tem datumu.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. oktobra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1126/2008 z dne 3. novembra 2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 320, 29.11.2008, str. 1).

2

---

PRILOGA

Mednarodni standard računovodskega poročanja 16

Najemi

Mednarodni standard računovodskega poročanja 16 Najemi

CILJ

| 1. | Ta standard določa načela za pripoznavanje, merjenje, predstavljanje in razkrivanje najemov. Njegov cilj je zagotoviti, da najemniki in najemodajalci zagotovijo ustrezne informacije na način, ki zvesto predstavlja te transakcije. Te informacije so podlaga za uporabnike računovodskih izkazov, da ocenijo vpliv najemov na finančni položaj, finančno uspešnost in denarne tokove podjetja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Podjetje pri uporabi tega standarda upošteva pogoje pogodb ter vsa pomembna dejstva in okoliščine. Podjetje ta standard dosledno uporablja za pogodbe s podobnimi značilnostmi in v podobnih okoliščinah. |
| --- | --- |

2.

PODROČJE UPORABE

| 3. | Podjetje ta standard uporablja za vse najeme, vključno s sredstvi s pravico do uporabe v podnajemu, razen pri:






  (a) | najemih za iskanje ali izrabljanje rudnin, nafte, zemeljskega plina in podobnih neobnovljivih virov; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

najemih za iskanje ali izrabljanje rudnin, nafte, zemeljskega plina in podobnih neobnovljivih virov;

| (b) | najemih bioloških sredstev, ki spadajo v področje uporabe MRS 41 Kmetijstvo, in jih poseduje najemnik; |
| --- | --- |

(b)

najemih bioloških sredstev, ki spadajo v področje uporabe MRS 41 Kmetijstvo, in jih poseduje najemnik;

| (c) | dogovorih o koncesijah za opravljanje storitev, ki spadajo v področje uporabe Pojasnila OPMSRP 12 Dogovori o koncesiji storitev; |
| --- | --- |

(c)

dogovorih o koncesijah za opravljanje storitev, ki spadajo v področje uporabe Pojasnila OPMSRP 12 Dogovori o koncesiji storitev;

| (d) | licencah za intelektualno lastnino, ki jih podeli najemodajalec in ki spadajo v področje uporabe MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci; in |
| --- | --- |

(d)

licencah za intelektualno lastnino, ki jih podeli najemodajalec in ki spadajo v področje uporabe MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci; in

| (e) | pravicah, ki jih ima najemnik v skladu z licenčno pogodbo v okviru MRS 38 Neopredmetena sredstva za postavke, kot so filmi, videoposnetki, gledališke igre, rokopisi, patenti in avtorske pravice. |
| --- | --- |

(e)

pravicah, ki jih ima najemnik v skladu z licenčno pogodbo v okviru MRS 38 Neopredmetena sredstva za postavke, kot so filmi, videoposnetki, gledališke igre, rokopisi, patenti in avtorske pravice.

| 4. | Najemnik lahko, če želi, ta standard uporabi za najeme neopredmetenih sredstev, ki niso opisana v 3.(e) členu. |
| --- | --- |

4.

IZVZETJA IZ OBVEZNOSTI PRIPOZNAVANJA (B3.–B8. ČLEN)

| 5. | Najemnik se lahko odloči, da zahtev iz 22.–49.člena ne bo uporabil za:






  (a) | kratkoročne najeme in |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

kratkoročne najeme in

| (b) | najeme, pri katerih je sredstvo, ki je predmet najema, majhne vrednosti (kot je opisano v B3.–B8. členu). |
| --- | --- |

(b)

najeme, pri katerih je sredstvo, ki je predmet najema, majhne vrednosti (kot je opisano v B3.–B8. členu).

| 6. | Če se najemnik odloči, da zahtev iz 22.–49. člena ne bo uporabil za kratkoročne najeme ali za najeme, pri katerih je sredstvo, ki je predmet najema, majhne vrednosti, najemnine, povezane s temi najemi, pripozna kot odhodke na podlagi enakomerne časovne metode skozi celotno trajanje najema ali na kakšni drugi sistematični podlagi. Najemnik uporabi drugo sistematično podlago, če ta podlaga bolje odraža vzorec najemnikovih koristi. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Če najemnik obračuna kratkoročne najeme z uporabo 6. člena, šteje najem za namene tega standarda za nov najem, če:






  (a) | je bil najem spremenjen; ali |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

je bil najem spremenjen; ali

| (b) | če se je spremenilo trajanje najema (na primer če najemnik izrabi možnost, ki prej ni bila upoštevana pri določitvi trajanja najema). |
| --- | --- |

(b)

če se je spremenilo trajanje najema (na primer če najemnik izrabi možnost, ki prej ni bila upoštevana pri določitvi trajanja najema).

| 8. | Odločitev za kratkoročne najeme se izvede glede na vrsto sredstva, ki je predmet najema, na katerega se nanaša pravica do uporabe. Vrsta sredstva, ki je predmet najema, je skupina po naravi podobnih sredstev, ki se najemajo, ki se pri poslovanju podjetja podobno uporabljajo. Odločitev za najeme, pri katerih je sredstvo, ki je predmet najema, majhne vrednosti, se lahko izvede glede na posamezne najeme. |
| --- | --- |

8.

IDENTIFIKACIJA NAJEMA (B9.–B33. ČLEN)

| 9. | Podjetje ob sklenitvi pogodbe oceni, ali gre za najemno pogodbo oziroma ali pogodba vsebuje najem. Pogodba je najemna pogodba oziroma vsebuje najem, če se z njo prenaša pravica do obvladovanja uporabe določenega sredstva za določeno obdobje v zameno za nadomestilo. V B9.–B31. členu so določeni napotki za oceno, ali gre pri pogodbi za najemno pogodbo oziroma ali vsebuje najem. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Obdobje se lahko opiše kot količina uporabe določenega sredstva (na primer število enot proizvoda, ki bodo proizvedene z določeno opremo). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Podjetje ponovno oceni, ali gre pri pogodbi za najemno pogodbo oziroma ali pogodba vsebuje najem, samo če se spremenijo pogoji pogodbe. |
| --- | --- |

11.

Ločevanje sestavin pogodbe

| 12. | Pri pogodbi, ki je najemna pogodba oziroma vsebuje najem, podjetje obračuna vsako najemno sestavino v pogodbi kot najem ločeno od nenajemnih sestavin pogodbe, razen če podjetje uporabi praktično rešitev iz 15. člena. V B32.–B33. členu so določene smernice za ločevanje sestavin pogodbe. |
| --- | --- |

12.

Najemnik

| 13. | Pri pogodbi, ki vsebuje najemno sestavino ter eno ali več dodatnih najemnih ali nenajemnih sestavin, najemnik razdeli nadomestilo v pogodbi na vsako najemno sestavino na podlagi relativne samostojne cene najemne sestavine in vsote samostojnih cen nenajemnih sestavin. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Relativna samostojna cena najemnih in nenajemnih sestavin se določi na podlagi cene, ki bi jo najemodajalec ali podoben dobavitelj ločeno zaračunal podjetju za to ali podobno sestavino. Če ni vedno na voljo samostojna cena, ki bi jo bilo mogoče ugotoviti, najemnik oceni samostojno ceno, pri čemer v največji možni meri uporablja informacije, ki jih je mogoče ugotoviti. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Možna praktična rešitev je, da se najemnik odloči, da glede na posamezne vrste sredstev, ki so predmet najema, ne bo ločil nenajemnih sestavin od najemnih, temveč bo vsako najemno sestavino in povezane nenajemne sestavine obračunal kot eno samo najemno sestavino. Najemnik te praktične rešitve ne uporablja za vstavljene izpeljane finančne instrumente, ki izpolnjujejo merila iz 4.3.3. člena MSRP 9 Finančni instrumenti. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Če najemnik ni uporabil praktične rešitve iz 15. člena, nenajemne sestavine obračuna z uporabo drugih ustreznih standardov. |
| --- | --- |

16.

Najemodajalec

| 17. | Pri pogodbah, ki vsebujejo najemno sestavino ter eno ali več dodatnih najemnih ali nenajemnih sestavin, najemodajalec razporedi nadomestilo v pogodbi z uporabo 73.–90. člena MSRP 15. |
| --- | --- |

17.

TRAJANJE NAJEMA (B34.–B41. ČLEN)

| 18. | Podjetje določi trajanje najema kot obdobje, v katerem najema ni mogoče odpovedati, skupaj z:






  (a) | obdobji, za katera velja možnost podaljšanja najema, če je precej gotovo, da bo najemnik to možnost izrabil; in |
| --- | --- | --- |

18.

(a)

obdobji, za katera velja možnost podaljšanja najema, če je precej gotovo, da bo najemnik to možnost izrabil; in

| (b) | obdobji, za katera velja možnost odpovedi najema, če je precej gotovo, da najemnik te možnosti ne bo izrabil. |
| --- | --- |

(b)

obdobji, za katera velja možnost odpovedi najema, če je precej gotovo, da najemnik te možnosti ne bo izrabil.

| 19. | Pri oceni, ali je precej verjetno, da bo najemnik izrabil možnost podaljšanja najema ali da ne bo izrabil možnosti odpovedi najema, podjetje upošteva vsa pomembna dejstva in okoliščine, ki zagotavljajo ekonomsko spodbudo za to, da najemnik ne bi podaljšal najema ali da ne bi izrabil možnosti odpovedi najema, kot je opisano v B37.–B40. členu. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Najemnik ponovno oceni, ali je precej gotovo, da bo izrabil možnost podaljšanja ali da ne bo izrabil možnosti odpovedi ob nastopu pomembnega dogodka ali pomembne spremembe okoliščin, ki:






  (a) | jih najemnik obvladuje in |
| --- | --- | --- |

20.

(a)

jih najemnik obvladuje in

| (b) | ki vplivajo na to, ali je precej gotovo, da bo najemnik izrabil možnost, ki prej ni bila upoštevana pri določitvi trajanja najema, ali da ne bo izrabil možnosti, ki je bila prej upoštevana pri njegovi določitvi trajanja najema (kot je opisano v B41. členu). |
| --- | --- |

(b)

ki vplivajo na to, ali je precej gotovo, da bo najemnik izrabil možnost, ki prej ni bila upoštevana pri določitvi trajanja najema, ali da ne bo izrabil možnosti, ki je bila prej upoštevana pri njegovi določitvi trajanja najema (kot je opisano v B41. členu).

| 21. | Podjetje spremeni trajanje najema v primeru spremembe obdobja, v katerem najema ni mogoče odpovedati. Obdobje, v katerem najema ni mogoče odpovedati, se na primer spremeni, če:






  (a) | najemnik izrabi možnost, ki prej ni bila upoštevana pri določitvi trajanja najema s strani podjetja; |
| --- | --- | --- |

21.

(a)

najemnik izrabi možnost, ki prej ni bila upoštevana pri določitvi trajanja najema s strani podjetja;

| (b) | najemnik ne izrabi možnosti, ki je bila prej upoštevana pri določitvi trajanja najema s strani podjetja; |
| --- | --- |

(b)

najemnik ne izrabi možnosti, ki je bila prej upoštevana pri določitvi trajanja najema s strani podjetja;

| (c) | pride do dogodka, v katerem je najemnik pogodbeno zavezan, da izrabi možnost, ki prej ni bila zajeta pri določitvi trajanja najema s strani podjetja, ali |
| --- | --- |

(c)

pride do dogodka, v katerem je najemnik pogodbeno zavezan, da izrabi možnost, ki prej ni bila zajeta pri določitvi trajanja najema s strani podjetja, ali

| (d) | pride do dogodka, v katerem je najemniku pogodbeno prepovedano izkoristiti možnost, ki je bila prej zajeta pri določitvi trajanja najema s strani podjetja. |
| --- | --- |

(d)

pride do dogodka, v katerem je najemniku pogodbeno prepovedano izkoristiti možnost, ki je bila prej zajeta pri določitvi trajanja najema s strani podjetja.

NAJEMNIK

Pripoznavanje

| 22. | Najemnik na datum začetka najema pripozna sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, in obveznost iz najema. |
| --- | --- |

22.

Merjenje

Začetno merjenje

Začetno merjenje sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe

| 23. | Najemnik na datum začetka najema meri sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, po nabavni vrednosti. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Vrednost sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe, zajema:






  (a) | znesek začetnega merjenja obveznosti iz najema, kot je opisana v 26. členu; |
| --- | --- | --- |

24.

(a)

znesek začetnega merjenja obveznosti iz najema, kot je opisana v 26. členu;

| (b) | plačila najemnine, ki so bila izvedena na datum začetka najema ali pred njim, zmanjšana za prejete spodbude za najem; |
| --- | --- |

(b)

plačila najemnine, ki so bila izvedena na datum začetka najema ali pred njim, zmanjšana za prejete spodbude za najem;

| (c) | začetne neposredne stroške, ki so nastali najemniku, in |
| --- | --- |

(c)

začetne neposredne stroške, ki so nastali najemniku, in

| (d) | oceno stroškov, ki bodo nastali najemniku pri demontaži ali odstranitvi sredstva, ki je predmet najema, obnovitvi mesta, na katerem se nahaja, ali vrnitvi sredstva, ki je predmet najema, v stanje, kot se zahteva v pogojih najema, razen če so ti stroški nastali pri proizvodnji zalog. Najemniku nastane obveza za te stroške na datum začetka najema ali kot posledica uporabe sredstva, ki je predmet najema, v določenem obdobju. |
| --- | --- |

(d)

oceno stroškov, ki bodo nastali najemniku pri demontaži ali odstranitvi sredstva, ki je predmet najema, obnovitvi mesta, na katerem se nahaja, ali vrnitvi sredstva, ki je predmet najema, v stanje, kot se zahteva v pogojih najema, razen če so ti stroški nastali pri proizvodnji zalog. Najemniku nastane obveza za te stroške na datum začetka najema ali kot posledica uporabe sredstva, ki je predmet najema, v določenem obdobju.

| 25. | Najemnik pripozna stroške, opisane v 24.(d) členu, kot del stroškov sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe, ko zanj nastane obveza za te stroške. Najemnik uporabi MRS 2 Zaloge za stroške, ki nastanejo v določenem obdobju kot posledica uporabe sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, za proizvodnjo zalog v tem obdobju. Obveze za take stroške, ki so obračunani z uporabo tega standarda ali MRS 2, se pripoznajo in merijo z uporabo MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva. |
| --- | --- |

25.

Začetno merjenje obveznosti iz najema

| 26. | Najemnik na datum začetka najema izmeri obveznost iz najema po sedanji vrednosti najemnin, ki na ta datum še niso plačane. Najemnine se diskontirajo po obrestni meri, sprejeti pri najemu, če je to obrestno mero mogoče takoj ugotoviti. Če navedene obrestne mere ni mogoče takoj ugotoviti, najemnik uporabi najemnikovo predpostavljeno obrestno mero za izposojanje. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Najemnine, zajete pri merjenju obveznosti iz najema, na datum začetka najema zajemajo naslednja plačila pravice do uporabe sredstva, ki je predmet najema, v obdobju najema, ki niso plačana na začetni datum:






  (a) | nespremenljive najemnine (tudi po vsebini nespremenljive najemnine, kot so opisane v B42. členu), zmanjšane za terjatve za spodbude za najem; |
| --- | --- | --- |

27.

(a)

nespremenljive najemnine (tudi po vsebini nespremenljive najemnine, kot so opisane v B42. členu), zmanjšane za terjatve za spodbude za najem;

| (b) | spremenljive najemnine, ki so odvisne od indeksa ali stopnje in ki se na začetku merijo z indeksom ali stopnjo, ki velja na datum začetka najema (kot je opisano v 28. členu); |
| --- | --- |

(b)

spremenljive najemnine, ki so odvisne od indeksa ali stopnje in ki se na začetku merijo z indeksom ali stopnjo, ki velja na datum začetka najema (kot je opisano v 28. členu);

| (c) | zneski, za katere se pričakuje, da jih bo najemnik plačal na podlagi jamstev za preostalo vrednost; |
| --- | --- |

(c)

zneski, za katere se pričakuje, da jih bo najemnik plačal na podlagi jamstev za preostalo vrednost;

| (d) | izpolnitvena cena možnosti nakupa, če je precej gotovo, da bo najemnik izrabil to možnost (ocena z upoštevanjem dejavnikov, opisanih v B37.–B40. členu) in |
| --- | --- |

(d)

izpolnitvena cena možnosti nakupa, če je precej gotovo, da bo najemnik izrabil to možnost (ocena z upoštevanjem dejavnikov, opisanih v B37.–B40. členu) in

| (e) | plačila kazni za odpoved najema, če trajanje najema odraža, da bo najemnik izrabil možnost odpovedi najema. |
| --- | --- |

(e)

plačila kazni za odpoved najema, če trajanje najema odraža, da bo najemnik izrabil možnost odpovedi najema.

| 28. | Med spremenljive najemnine, ki so odvisne od indeksa ali stopnje iz 27.(b) člena, spadajo na primer plačila, vezana na indeks maloprodajnih cen, plačila, vezana na referenčne obrestne mere (kot je LIBOR) ali plačila, ki se spreminjajo glede na spremembe tržnih najemnin. |
| --- | --- |

28.

Poznejše merjenje

Poznejše merjenje sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe

| 29. | Po datumu začetka najema najemnik meri sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, z uporabo modela nabavne vrednosti, razen če uporabi katerega od modelov merjenja iz 34. in 35. člena. |
| --- | --- |

29.

Model nabavne vrednosti

| 30. | Če najemnik uporablja model nabavne vrednosti, sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, meri po nabavni vrednosti:






  (a) | zmanjšani za nabrano amortizacijo in nabrane izgube zaradi oslabitve sredstev in |
| --- | --- | --- |

30.

(a)

zmanjšani za nabrano amortizacijo in nabrane izgube zaradi oslabitve sredstev in

| (b) | popravljeni za ponovno merjenje obveznosti iz najema iz 36.(c) člena. |
| --- | --- |

(b)

popravljeni za ponovno merjenje obveznosti iz najema iz 36.(c) člena.

| 31. | Pri amortiziranju sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, najemnik uporabi zahteve za amortizacijo iz MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva ob upoštevanju zahtev iz 32. člena. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Če se do konca trajanja najema lastništvo sredstva, ki je predmet najema, z najemom prenese na najemnika ali če vrednost sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe, odraža, da bo najemnik izrabil možnost nakupa, najemnik amortizira sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe od datuma začetka najema do konca dobe koristnosti sredstva, ki je predmet najema. V nasprotnem primeru najemnik sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, amortizira od datuma začetka najema do konca njegove dobe koristnosti oziroma do konca trajanja najema, če je krajše od dobe koristnosti sredstva. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Najemnik za ugotavljanje, ali je sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, oslabljeno, in za obravnavanje ugotovljene oslabitve sredstev uporabi MRS 36 Oslabitev sredstev. |
| --- | --- |

33.

Drugi modeli merjenja

| 34. | Če najemnik za naložbene nepremičnine uporabi model poštene vrednosti iz MRS 40 Naložbene nepremičnine, navedeni model poštene vrednosti uporabi tudi za sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, ki ustrezajo opredelitvi naložbenih nepremičnin iz MRS 40. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Če so sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, povezana z vrsto opredmetenih osnovnih sredstev, za katero najemnik uporablja model prevrednotenja iz MRS 16, se lahko najemnik odloči, da bo ta model prevrednotenja uporabljal za vsa sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, ki so povezana z navedeno vrsto opredmetenih osnovnih sredstev. |
| --- | --- |

35.

Poznejše merjenje obveznosti iz najema

| 36. | Najemnik po datumu začetka najema meri obveznost iz najema tako, da:








  (a) | poveča knjigovodsko vrednost, kar odraža obresti na obveznost iz najema; |
| --- | --- | --- |

36.

(a)

poveča knjigovodsko vrednost, kar odraža obresti na obveznost iz najema;

| (b) | zmanjša knjigovodsko vrednost, kar odraža izvedena plačila najemnine, in |
| --- | --- |

(b)

zmanjša knjigovodsko vrednost, kar odraža izvedena plačila najemnine, in

| (c) | ponovno izmeri knjigovodsko vrednost, ki mora odražati ponovne ocene ali spremembe najema iz 39.–46. člena ali spremembe po vsebini nespremenljivih najemnin (glej 42. člen). |
| --- | --- |

(c)

ponovno izmeri knjigovodsko vrednost, ki mora odražati ponovne ocene ali spremembe najema iz 39.–46. člena ali spremembe po vsebini nespremenljivih najemnin (glej 42. člen).

| 37. | Obresti na obveznost iz najema v vsakem obdobju med trajanjem najema so enake znesku, iz katerega izhaja stalna obdobna obrestna mera na preostalo stanje obveznosti iz najema. Obdobna obrestna mera je diskontna mera iz 26. člena ali, če je primerno, popravljena diskontna mera iz 41., 43. ali 45.(c) člena. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Če stroški niso zajeti v knjigovodski vrednosti kakšnega drugega sredstva z uporabo drugih veljavnih standardov, najemnik po datumu začetka najema v poslovnem izidu pripozna:






  (a) | obresti na obveznost iz najema in |
| --- | --- | --- |

38.

(a)

obresti na obveznost iz najema in

| (b) | spremenljive najemnine, ki niso zajete pri merjenju obveznosti iz najema v obdobju, v katerem nastopi dogodek ali pogoj, ki sproži navedena plačila. |
| --- | --- |

(b)

spremenljive najemnine, ki niso zajete pri merjenju obveznosti iz najema v obdobju, v katerem nastopi dogodek ali pogoj, ki sproži navedena plačila.

Ponovna ocena obveznosti iz najema

| 39. | Po datumu začetka najema najemnik z uporabo 40.–43. člena ponovno izmeri obveznost iz najema tako, da slednja odraža spremembe v najemnini. Najemnik znesek iz ponovnega merjenja obveznosti iz najema pripozna kot prilagoditev vrednosti sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe. Če pa je knjigovodska vrednost sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe, enaka nič in se obveznost iz najema pri merjenju še zmanjša, najemnik preostali znesek ponovnega merjenja pripozna v poslovnem izidu. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Najemnik obveznost iz najema ponovno izmeri tako, da spremenjene najemnine diskontira z uporabo spremenjene diskontne mere, če:






  (a) | se je spremenilo trajanje najema, kot je opisano v 20.–21. členu. Najemnik spremenjene najemnine določi na podlagi spremenjenega trajanja najema; ali |
| --- | --- | --- |

40.

(a)

se je spremenilo trajanje najema, kot je opisano v 20.–21. členu. Najemnik spremenjene najemnine določi na podlagi spremenjenega trajanja najema; ali

| (b) | se je spremenila ocena možnosti nakupa sredstva, ki je predmet najema, podana ob upoštevanju dogodkov in okoliščin iz 20.–21. člena v zvezi z možnostjo nakupa. Najemnik določi spremenjene najemnine tako, da odražajo spremembo v zneskih, ki jih je treba plačati v okviru možnosti nakupa. |
| --- | --- |

(b)

se je spremenila ocena možnosti nakupa sredstva, ki je predmet najema, podana ob upoštevanju dogodkov in okoliščin iz 20.–21. člena v zvezi z možnostjo nakupa. Najemnik določi spremenjene najemnine tako, da odražajo spremembo v zneskih, ki jih je treba plačati v okviru možnosti nakupa.

| 41. | Najemnik pri uporabi 40. člena določi spremenjeno diskontno mero kot obrestno mero, sprejeto pri najemu, za preostali del trajanja najema, če je mogoče to mero takoj ugotoviti, ali kot najemnikovo predpostavljeno obrestno mero za izposojanje na datum ponovne ocene, če obrestne mere, sprejete pri najemu, ni mogoče takoj ugotoviti. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Najemnik obveznost iz najema ponovno izmeri tako, da spremenjene najemnine diskontira, če:






  (a) | se spremenijo zneski, ki jih bo po pričakovanju treba plačati iz naslova jamstva za preostalo vrednost. Najemnik določi spremenjene najemnine tako, da odražajo spremembo v zneskih, ki jih bo po pričakovanju treba plačati iz naslova jamstva za preostalo vrednost; |
| --- | --- | --- |

42.

(a)

se spremenijo zneski, ki jih bo po pričakovanju treba plačati iz naslova jamstva za preostalo vrednost. Najemnik določi spremenjene najemnine tako, da odražajo spremembo v zneskih, ki jih bo po pričakovanju treba plačati iz naslova jamstva za preostalo vrednost;

| (b) | se spremenijo prihodnje najemnine zaradi spremembe indeksa ali stopnje, ki se uporablja za določanje navedenih plačil, tudi na primer spremembe, ki odraža spremembe tržnih najemnin, po opravljenem pregledu tržnih najemnin. Najemnik ponovno izmeri obveznost iz najema tako, da odraža spremenjene najemnine,samo če pride do spremembe v denarnih tokovih (tj. ko začne veljati prilagoditev plačil najemnine). Spremenjene najemnine za preostali del trajanja najema najemnik določi na podlagi spremenjenih pogodbenih plačil. |
| --- | --- |

(b)

se spremenijo prihodnje najemnine zaradi spremembe indeksa ali stopnje, ki se uporablja za določanje navedenih plačil, tudi na primer spremembe, ki odraža spremembe tržnih najemnin, po opravljenem pregledu tržnih najemnin. Najemnik ponovno izmeri obveznost iz najema tako, da odraža spremenjene najemnine,samo če pride do spremembe v denarnih tokovih (tj. ko začne veljati prilagoditev plačil najemnine). Spremenjene najemnine za preostali del trajanja najema najemnik določi na podlagi spremenjenih pogodbenih plačil.

| 43. | Najemnik pri uporabi 42. člena uporablja nespremenjeno diskontno mero, razen če je sprememba najemnine posledica spremembe spremenljivih obrestnih mer. V tem primeru najemnik uporabi spremenjeno diskontno mero, ki odraža spremembe obrestne mere. |
| --- | --- |

43.

Spremembe najema

| 44. | Najemnik spremembo najema obračuna kot ločen najem, če:






  (a) | se s spremembo poveča obseg najema, ker se dodaja pravica do uporabe enega ali več sredstev, ki so predmet najema, in |
| --- | --- | --- |

44.

(a)

se s spremembo poveča obseg najema, ker se dodaja pravica do uporabe enega ali več sredstev, ki so predmet najema, in

| (b) | se nadomestilo za najem poveča za znesek, sorazmeren s samostojno ceno povečanja obsega in ustreznimi prilagoditvami navedene samostojne cene, tako da odraža okoliščine posamezne pogodbe. |
| --- | --- |

(b)

se nadomestilo za najem poveča za znesek, sorazmeren s samostojno ceno povečanja obsega in ustreznimi prilagoditvami navedene samostojne cene, tako da odraža okoliščine posamezne pogodbe.

| 45. | Za spremembo najema, ki ni obračunana kot ločen najem, najemnik na dan začetka veljavnosti spremembe najema:






  (a) | razporedi nadomestilo iz spremenjene pogodbe z uporabo 13.–16. člena; |
| --- | --- | --- |

45.

(a)

razporedi nadomestilo iz spremenjene pogodbe z uporabo 13.–16. člena;

| (b) | določi trajanje spremenjenega najema z uporabo 18.–19. člena in |
| --- | --- |

(b)

določi trajanje spremenjenega najema z uporabo 18.–19. člena in

| (c) | obveznost iz najema ponovno izmeri tako, da spremenjene najemnine diskontira z uporabo spremenjene diskontne mere. Spremenjena diskontna mera se za preostali del trajanja najema določi kot obrestna mera, sprejeta pri najemu, če je mogoče to mero takoj ugotoviti, ali kot najemnikova predpostavljena obrestna mera za izposojanje na dan začetka veljavnosti spremembe, če obrestne mere, sprejete pri najemu, ni mogoče takoj ugotoviti. |
| --- | --- |

(c)

obveznost iz najema ponovno izmeri tako, da spremenjene najemnine diskontira z uporabo spremenjene diskontne mere. Spremenjena diskontna mera se za preostali del trajanja najema določi kot obrestna mera, sprejeta pri najemu, če je mogoče to mero takoj ugotoviti, ali kot najemnikova predpostavljena obrestna mera za izposojanje na dan začetka veljavnosti spremembe, če obrestne mere, sprejete pri najemu, ni mogoče takoj ugotoviti.

| 46. | Pri spremembi najema, ki ni obračunana kot ločen najem, najemnik ponovno merjenje obveznosti iz najema obračuna tako, da:






  (a) | knjigovodsko vrednost sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe, zmanjša za spremembe najema, s katerimi se zmanjšuje obseg najema, tako da odraža delno ali popolno odpoved najema. Najemnik v poslovnem izidu pripozna dobiček ali izgubo, ki sta povezana z delno ali popolno odpovedjo najema; |
| --- | --- | --- |

46.

(a)

knjigovodsko vrednost sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe, zmanjša za spremembe najema, s katerimi se zmanjšuje obseg najema, tako da odraža delno ali popolno odpoved najema. Najemnik v poslovnem izidu pripozna dobiček ali izgubo, ki sta povezana z delno ali popolno odpovedjo najema;

| (b) | vrednost sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe, prilagodi v skladu z vsemi drugimi spremembami najema. |
| --- | --- |

(b)

vrednost sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe, prilagodi v skladu z vsemi drugimi spremembami najema.

Predstavljanje

| 47. | Najemnik v izkazu finančnega položaja prikaže ali v pojasnilih razkrije:






  (a) | sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, ločeno od drugih sredstev. Če sredstev, ki predstavljajo pravico do uporabe, v izkazu finančnega položaja ne prikaže ločeno:






  (i) | zajame sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, v tisti vrstični postavki, v kateri bi bila ustrezna sredstva, ki so predmet najema, prikazana, če bi bila v lasti podjetja, in |
| --- | --- | --- | --- |

47.

(a)

sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, ločeno od drugih sredstev. Če sredstev, ki predstavljajo pravico do uporabe, v izkazu finančnega položaja ne prikaže ločeno:

(i)

zajame sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, v tisti vrstični postavki, v kateri bi bila ustrezna sredstva, ki so predmet najema, prikazana, če bi bila v lasti podjetja, in

| (ii) | razkrije, v katerih vrstičnih postavkah izkaza finančnega položaja so zajeta ta sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe; |
| --- | --- |

(ii)

razkrije, v katerih vrstičnih postavkah izkaza finančnega položaja so zajeta ta sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe;

| (b) | obveznosti iz najema ločeno od drugih obveznosti. Če najemnik obveznosti iz najema v izkazu finančnega položaja ne prikaže ločeno, razkrije, v katerih vrstičnih postavkah izkaza finančnega položaja so te obveznosti zajete. |
| --- | --- |

(b)

obveznosti iz najema ločeno od drugih obveznosti. Če najemnik obveznosti iz najema v izkazu finančnega položaja ne prikaže ločeno, razkrije, v katerih vrstičnih postavkah izkaza finančnega položaja so te obveznosti zajete.

| 48. | Zahteva iz 47.(a) člena se ne uporablja za sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, ki ustrezajo opredelitvi naložbene nepremičnine, saj se ta sredstva v izkazu finančnega položaja prikažejo kot naložbene nepremičnine. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Najemnik v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa prikaže stroške obresti za obveznost iz najema ločeno od stroškov amortizacije za sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe. Stroški obresti za obveznost iz najema so sestavina stroškov financiranja, ki morajo biti v skladu z 82.(b) členom MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa prikazani ločeno. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Najemnik v izkazu denarnih tokov razvrsti:






  (a) | denarna plačila za tisti del obveznosti iz najema, ki predstavlja glavnico, med dejavnosti financiranja; |
| --- | --- | --- |

50.

(a)

denarna plačila za tisti del obveznosti iz najema, ki predstavlja glavnico, med dejavnosti financiranja;

| (b) | denarna plačila za tisti del obveznosti iz najema, ki predstavlja obresti, z uporabo zahtev iz MRS 7 Izkaz denarnih tokov in |
| --- | --- |

(b)

denarna plačila za tisti del obveznosti iz najema, ki predstavlja obresti, z uporabo zahtev iz MRS 7 Izkaz denarnih tokov in

| (c) | kratkoročne najemnine, plačila najemnine za sredstva majhne vrednosti in spremenljive najemnine, ki niso bile zajeta v merjenju obveznosti iz najema, med poslovne dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

kratkoročne najemnine, plačila najemnine za sredstva majhne vrednosti in spremenljive najemnine, ki niso bile zajeta v merjenju obveznosti iz najema, med poslovne dejavnosti.

Razkrivanje

| 51. | Cilj razkritij je, da najemniki v pojasnilih razkrijejo informacije, ki skupaj z informacijami iz izkaza finančnega položaja, izkaza poslovnega izida in izkaza denarnih tokov zagotavljajo podlago, na kateri lahko uporabniki računovodskih izkazov ocenijo učinek najemov na finančni položaj, finančno uspešnost in denarne tokove najemnika. Zahteve za dosego tega cilja so določene v 52.–60. členu. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Najemnik informacije o najemih, pri katerih je najemnik, razkrije v enem samem pojasnilu ali v posebnem oddelku v računovodskih izkazih. Toda najemniku ni treba podvajati informacij, ki so že prikazane drugje v računovodskih izkazih, če so informacije s pomočjo sklicevanja združene v enem samem pojasnilu ali ločenem oddelku o najemih. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Zneski, ki jih najemnik razkrije za poročevalsko obdobje, so:






  (a) | stroški amortizacije za sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, po vrstah sredstva, ki je predmet najema; |
| --- | --- | --- |

53.

(a)

stroški amortizacije za sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, po vrstah sredstva, ki je predmet najema;

| (b) | stroški obresti na obveznosti iz najema; |
| --- | --- |

(b)

stroški obresti na obveznosti iz najema;

| (c) | stroški, povezani s kratkoročnimi najemi, obračunani z uporabo 6. člena. V teh stroških ni treba zajeti stroškov, povezanih z najemi s trajanjem do enega meseca; |
| --- | --- |

(c)

stroški, povezani s kratkoročnimi najemi, obračunani z uporabo 6. člena. V teh stroških ni treba zajeti stroškov, povezanih z najemi s trajanjem do enega meseca;

| (d) | stroški, povezani z najemi sredstev majhne vrednosti, obračunani z uporabo 6. člena. Ti stroški ne zajemajo stroškov, povezanih s kratkoročnimi najemi sredstev majhne vrednosti iz 53.(c) člena; |
| --- | --- |

(d)

stroški, povezani z najemi sredstev majhne vrednosti, obračunani z uporabo 6. člena. Ti stroški ne zajemajo stroškov, povezanih s kratkoročnimi najemi sredstev majhne vrednosti iz 53.(c) člena;

| (e) | stroški, povezani s spremenljivimi najemninami, ki niso bile zajete pri merjenju obveznosti iz najema; |
| --- | --- |

(e)

stroški, povezani s spremenljivimi najemninami, ki niso bile zajete pri merjenju obveznosti iz najema;

| (f) | prihodki iz podnajema sredstev, ki predstavljajo pravico do uporabe; |
| --- | --- |

(f)

prihodki iz podnajema sredstev, ki predstavljajo pravico do uporabe;

| (g) | skupni denarni odtok za najeme; |
| --- | --- |

(g)

skupni denarni odtok za najeme;

| (h) | dodatki k sredstvom, ki predstavljajo pravico do uporabe; |
| --- | --- |

(h)

dodatki k sredstvom, ki predstavljajo pravico do uporabe;

| (i) | dobički in izgube iz transakcij prodaje s povratnim najemom in |
| --- | --- |

(i)

dobički in izgube iz transakcij prodaje s povratnim najemom in

| (j) | knjigovodska vrednost sredstev, ki predstavljajo pravico do uporabe, ob koncu poročevalskega obdobja po vrstah sredstva, ki je predmet najema. |
| --- | --- |

(j)

knjigovodska vrednost sredstev, ki predstavljajo pravico do uporabe, ob koncu poročevalskega obdobja po vrstah sredstva, ki je predmet najema.

| 54. | Informacije iz 53. člena najemnik poda v obliki preglednice, razen če je primernejša drugačna oblika. Med razkritimi zneski morajo biti tudi stroški, ki jih je najemnik med poročevalskim obdobjem vključil v knjigovodsko vrednost kakšnega drugega sredstva. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Najemnik razkrije znesek svojih zavez za najem za kratkoročne najeme, obračunane z uporabo 6. člena, če je portfelj kratkoročnih najemov, za katere se je zavezal, ob koncu poročevalskega obdobja drugačen od portfelja kratkoročnih najemov, s katerimi so povezani stroški kratkoročnega najema, ki so bili razkriti z uporabo 53.(c) člena. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Če sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, s pravico do uporabe ustrezajo opredelitvi naložbenih nepremičnin, najemnik uporabi zahteve po razkritju iz MRS 40. V tem primeru najemniku za ta sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, ni treba razkriti informacij iz točk (a), (f), (h) ali (j) 53. člena. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Če najemnik sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, meri po prevrednotenih zneskih z uporabo MRS 16, za ta sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, razkrije informacije, zahtevane v 77. členu MRS 16. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Najemnik razkrije analizo zapadlosti obveznosti iz najema z uporabo 39. in B11. člena MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja ločeno od analize zapadlosti drugih finančnih obveznosti. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Najemnik poleg razkritij, zahtevanih v 53.–58. členu, razkrije tudi dodatne kvalitativne in kvantitativne informacije o svojih najemnih dejavnostih, ki so potrebne za izpolnitev cilja razkritja iz 51. člena (kot so opisane v B48. členu). Med temi dodatnimi informacijami so lahko tudi informacije, s pomočjo katerih lahko uporabniki računovodskih izkazov ocenijo:






  (a) | naravo najemnikovih najemnih dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

59.

(a)

naravo najemnikovih najemnih dejavnosti;

| (b) | prihodnje denarne odtoke, ki bi jim lahko bil najemnik izpostavljen in se ne odražajo v merjenju obveznosti iz najema. Sem spada tudi izpostavljenost zaradi:






  (i) | spremenljivih najemnin (kot so opisane v B49. členu); |
| --- | --- | --- |

(b)

prihodnje denarne odtoke, ki bi jim lahko bil najemnik izpostavljen in se ne odražajo v merjenju obveznosti iz najema. Sem spada tudi izpostavljenost zaradi:

(i)

spremenljivih najemnin (kot so opisane v B49. členu);

| (ii) | možnosti podaljšanja in odpovedi (kot so opisane v B50. členu); |
| --- | --- |

(ii)

možnosti podaljšanja in odpovedi (kot so opisane v B50. členu);

| (iii) | jamstev za preostalo vrednost (kot so opisana v B51. členu) in |
| --- | --- |

(iii)

jamstev za preostalo vrednost (kot so opisana v B51. členu) in

| (iv) | najemov, za katere se je najemnik zavezal, a se še niso začeli; |
| --- | --- |

(iv)

najemov, za katere se je najemnik zavezal, a se še niso začeli;

| (c) | omejitve ali zaveze, naložene z najemi, in |
| --- | --- |

(c)

omejitve ali zaveze, naložene z najemi, in

| (d) | transakcije prodaje s povratnim najemom (kot so opisane v B52. členu). |
| --- | --- |

(d)

transakcije prodaje s povratnim najemom (kot so opisane v B52. členu).

| 60. | Najemnik, ki obračunava kratkoročne najeme ali najeme sredstev majhne vrednosti z uporabo 6. člena, to razkrije. |
| --- | --- |

60.

NAJEMODAJALEC

Razvrstitev najemov (B53.–B58. člen)

| 61. | Najemodajalec vsakega od svojih najemov razvrsti med poslovne najeme ali finančne najeme. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Najem se razvrsti med finančne najeme, če se z njim prenesejo vsa pomembna tveganja in koristi, povezana z lastništvom sredstva, ki je predmet najema. Najem se razvrsti med poslovne najeme, če se z njim ne prenesejo vsa pomembna tveganja in koristi, povezana z lastništvom sredstva, ki je predmet najema. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Ali gre za finančni ali poslovni najem, je odvisno od vsebine transakcije in ne od oblike pogodbe. Zgledi okoliščin, ki posamično ali skupaj običajno povzročijo, da se najem razvrsti kot finančni najem:






  (a) | z najemom se lastništvo sredstva, ki je predmet najema, do konca trajanja najema prenese na najemnika; |
| --- | --- | --- |

63.

(a)

z najemom se lastništvo sredstva, ki je predmet najema, do konca trajanja najema prenese na najemnika;

| (b) | najemnik ima možnost kupiti sredstvo, ki je predmet najema, po ceni, ki bo po pričakovanju toliko manjša od poštene vrednosti na dan, ko je to možnost mogoče izrabiti, da je na datum sklenitve najema precej gotovo, da bo najemnik to možnost izrabil; |
| --- | --- |

(b)

najemnik ima možnost kupiti sredstvo, ki je predmet najema, po ceni, ki bo po pričakovanju toliko manjša od poštene vrednosti na dan, ko je to možnost mogoče izrabiti, da je na datum sklenitve najema precej gotovo, da bo najemnik to možnost izrabil;

| (c) | trajanje najema zajema večji del dobe gospodarne uporabe sredstva, ki je predmet najema, čeprav njegovo lastništvo ni preneseno; |
| --- | --- |

(c)

trajanje najema zajema večji del dobe gospodarne uporabe sredstva, ki je predmet najema, čeprav njegovo lastništvo ni preneseno;

| (d) | ob sklenitvi najema je sedanja vrednost najemnin skoraj enaka celotni pošteni vrednosti sredstva, ki je predmet najema; in |
| --- | --- |

(d)

ob sklenitvi najema je sedanja vrednost najemnin skoraj enaka celotni pošteni vrednosti sredstva, ki je predmet najema; in

| (e) | sredstvo, ki je predmet najema, je tako posebne narave, da ga lahko brez večjih sprememb uporablja samo najemnik. |
| --- | --- |

(e)

sredstvo, ki je predmet najema, je tako posebne narave, da ga lahko brez večjih sprememb uporablja samo najemnik.

| 64. | Znaki okoliščin, ki lahko posamično ali skupaj prav tako povzročijo, da se najem razvrsti kot finančni najem:






  (a) | če lahko najemnik odpove najem, najemodajalčeve izgube, povezane z odpovedjo, bremenijo najemnika; |
| --- | --- | --- |

64.

(a)

če lahko najemnik odpove najem, najemodajalčeve izgube, povezane z odpovedjo, bremenijo najemnika;

| (b) | dobički ali izgube zaradi nihanja poštene preostale vrednosti pripadejo najemniku (na primer v obliki povračila najemnine, ki je enako večini izkupička od prodaje ob koncu najema) in |
| --- | --- |

(b)

dobički ali izgube zaradi nihanja poštene preostale vrednosti pripadejo najemniku (na primer v obliki povračila najemnine, ki je enako večini izkupička od prodaje ob koncu najema) in

| (c) | najemnik lahko podaljša najem v naslednje obdobje za najemnino, ki je pomembno nižja od tržne. |
| --- | --- |

(c)

najemnik lahko podaljša najem v naslednje obdobje za najemnino, ki je pomembno nižja od tržne.

| 65. | Zgledi in znaki iz 63. in 64. člena niso vedno odločilni. Če druge značilnosti jasno kažejo, da se pri najemu pomembna tveganja in koristi, povezane z lastništvom sredstva, ki je predmet najema, ne prenesejo, se najem razvrsti med poslovne najeme. To velja na primer, če se ob izteku najema prenese lastništvo sredstva, ki je predmet najema, v zameno za spremenljivo plačilo, enako takratni pošteni vrednosti, ali če obstajajo spremenljive najemnine, zaradi česar najemodajalec ne prenese vseh pomembnih tveganj in koristi. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Najem se razvrsti na datum sklenitve najema in se ponovno oceni samo, če pride do spremembe najema. Najem se za računovodske namene ne prerazvrsti v primeru sprememb ocen (na primer sprememb ocen dobe gospodarne uporabe ali preostale vrednosti sredstva, ki je predmet najema) ali sprememb okoliščin (na primer najemnikovega neizpolnjevanja obveznosti). |
| --- | --- |

66.

Finančni najemi

Pripoznavanje in merjenje

| 67. | Najemodajalec na datum začetka najema pripozna sredstva, ki so v finančnem najemu, v svojem izkazu finančnega položaja in jih prikaže kot terjatev v znesku, ki je enak čisti naložbi v najem. |
| --- | --- |

67.

Začetno merjenje

| 68. | Najemodajalec čisto naložbo v najem izmeri z uporabo obrestne mere, sprejete pri najemu. V primeru podnajema, če ni mogoče takoj ugotoviti obrestne mere, sprejete pri najemu, lahko posredni najemodajalec čisto naložbo v podnajem izmeri z uporabo diskontne stopnje, ki se uporablja za glavni najem (prilagojene za začetne neposredne stroške, povezane s podnajemom). |
| --- | --- |

68.

| 69. | Začetni neposredni stroški, razen tistih, ki so nastali proizvajalcu ali trgovcu kot najemodajalcu, so zajeti v začetno merjenje čiste naložbe v najem in znižujejo znesek prihodkov, priznan med trajanjem najema. Obrestna mera, sprejeta pri najemu, se opredeli tako, da so začetni neposredni stroški samodejno zajeti v čisti naložbi v najem, zato jih ni treba ločeno dodajati. |
| --- | --- |

69.

Začetno merjenje najemnin, zajetih v čisti naložbi v najem

| 70. | Najemnine, zajete pri merjenju čiste naložbe v najem, na datum začetka najema vsebujejo naslednja plačila za pravico do uporabe sredstva, ki je predmet najema, v obdobju najema, ki niso prejeta na začetni datum:






  (a) | nespremenljive najemnine (tudi po vsebini nespremenljive najemnine, opisane v B42. členu), zmanjšane za obveznosti iz spodbud za najem; |
| --- | --- | --- |

70.

(a)

nespremenljive najemnine (tudi po vsebini nespremenljive najemnine, opisane v B42. členu), zmanjšane za obveznosti iz spodbud za najem;

| (b) | spremenljive najemnine, ki so odvisne od indeksa ali stopnje in se na začetku merijo z uporabo indeksa ali stopnje, ki veljata na datum začetka najema; |
| --- | --- |

(b)

spremenljive najemnine, ki so odvisne od indeksa ali stopnje in se na začetku merijo z uporabo indeksa ali stopnje, ki veljata na datum začetka najema;

| (c) | jamstva za preostalo vrednost, ki jih je najemodajalcu dal najemnik, oseba, ki je povezana z najemnikom, ali tretja oseba, ki ni povezana z najemodajalcem in ki je finančno sposobna poravnati obveznosti iz jamstva; |
| --- | --- |

(c)

jamstva za preostalo vrednost, ki jih je najemodajalcu dal najemnik, oseba, ki je povezana z najemnikom, ali tretja oseba, ki ni povezana z najemodajalcem in ki je finančno sposobna poravnati obveznosti iz jamstva;

| (d) | izpolnitveno ceno možnosti nakupa, če je precej gotovo, da bo najemnik izrabil to možnost (ocena z upoštevanjem dejavnikov, opisanih v B37. členu), in |
| --- | --- |

(d)

izpolnitveno ceno možnosti nakupa, če je precej gotovo, da bo najemnik izrabil to možnost (ocena z upoštevanjem dejavnikov, opisanih v B37. členu), in

| (e) | plačila kazni za odpoved najema, če trajanje najema odraža, da bo najemnik izrabil možnost odpovedi najema. |
| --- | --- |

(e)

plačila kazni za odpoved najema, če trajanje najema odraža, da bo najemnik izrabil možnost odpovedi najema.

Proizvajalci ali trgovci kot najemodajalci

| 71. | Proizvajalec ali trgovec kot najemodajalec na datum začetka najema za vsakega od svojih finančnih najemov pripozna:






  (a) | prihodke, ki so enaki pošteni vrednosti sredstva, ki je predmet najema, ali sedanji vrednosti najemnin, ki pripadajo najemodajalcu, če slednja nižja, diskontirani po tržni obrestni meri; |
| --- | --- | --- |

71.

(a)

prihodke, ki so enaki pošteni vrednosti sredstva, ki je predmet najema, ali sedanji vrednosti najemnin, ki pripadajo najemodajalcu, če slednja nižja, diskontirani po tržni obrestni meri;

| (b) | stroške prodaje sredstva, ki je predmet najema, ki so enaki njegovi nabavni vrednosti ali knjigovodski vrednosti, če se razlikuje od nabavne, zmanjšani za sedanjo vrednost nezajamčene preostale vrednosti in |
| --- | --- |

(b)

stroške prodaje sredstva, ki je predmet najema, ki so enaki njegovi nabavni vrednosti ali knjigovodski vrednosti, če se razlikuje od nabavne, zmanjšani za sedanjo vrednost nezajamčene preostale vrednosti in

| (c) | dobiček ali izgubo iz prodaje (enako razliki med prihodki in stroški prodaje) v skladu s svojo usmeritvijo za neposredno prodajo, za katero se uporablja MSRP 15. Proizvajalec ali trgovec kot najemodajalec dobiček ali izgubo iz prodaje za finančni najem pripozna na datum začetka najema, ne glede na to, ali prenese sredstvo, ki je predmet najema, kot je opisano v MSRP 15. |
| --- | --- |

(c)

dobiček ali izgubo iz prodaje (enako razliki med prihodki in stroški prodaje) v skladu s svojo usmeritvijo za neposredno prodajo, za katero se uporablja MSRP 15. Proizvajalec ali trgovec kot najemodajalec dobiček ali izgubo iz prodaje za finančni najem pripozna na datum začetka najema, ne glede na to, ali prenese sredstvo, ki je predmet najema, kot je opisano v MSRP 15.

| 72. | Proizvajalci ali trgovci kupcem pogosto ponudijo izbiro, da sredstvo kupijo ali najamejo. Iz finančnega najema sredstva, ki ga da v najem proizvajalec ali trgovec kot najemodajalec, nastane dobiček ali izguba, enaka dobičku ali izgubi iz neposredne prodaje sredstva, ki je predmet najema, po običajnih prodajnih cenah, ki odražajo morebitne popuste na količino ali trgovinske popuste. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Proizvajalci ali trgovci kot najemodajalci včasih ponujajo umetno nizko obrestno mero, da bi pritegnili kupce. Uporaba take obrestne mere bi povzročila, da bi najemodajalec na datum začetka najema pripoznal prevelik del celotnega prihodka. Če se ponujajo umetno nizke obrestne mere, proizvajalec ali trgovec kot najemodajalec dobiček iz prodaje omeji na tisti dobiček, ki bi veljal, če bi se zaračunavale tržne obrestne mere. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Proizvajalec ali trgovec kot najemodajalec stroške, ki so mu nastali v zvezi s pridobitvijo finančnega najema, prizna kot odhodek na datum začetka najema, ker so povezani predvsem s pridobivanjem dobička iz prodaje proizvajalca ali trgovca. Stroški, nastali proizvajalcu ali trgovcu kot najemodajalcu v zvezi s pridobitvijo finančnega najema, so izključeni iz opredelitve začetnih neposrednih stroškov, zato so izključeni iz čiste naložbe v najem. |
| --- | --- |

74.

Poznejše merjenje

| 75. | Najemodajalec pripozna finančne prihodke med trajanjem najema na podlagi vzorca, ki odraža stalno obdobno stopnjo donosa na najemodajalčevo čisto naložbo v najem. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Najemodajalec si prizadeva finančne prihodke med trajanjem najema razporediti sistematično in racionalno. Z najemninami, ki se nanašajo na ustrezno obdobje, obremeni bruto naložbo v najem, s čimer zmanjšuje glavnico in nezaslužene finančne prihodke. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Najemodajalec za čisto naložbo v najem uporabi zahteve za odpravo pripoznanja in oslabitve iz MSRP 9. Redno pregleduje ocenjene nezajamčene preostale vrednosti, ki se uporabljajo pri izračunu bruto naložbe v najem. Če se je ocenjena nezajamčena preostala vrednost zmanjšala, najemodajalec pregleda razporeditev prihodkov med trajanjem najema in takoj pripozna vsako zmanjšanje, ki se nanaša na obračunane zneske. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Najemodajalec, ki sredstvo v finančnem najemu razvrsti med sredstva za prodajo (ali v skupino za odtujitev, ki je uvrščena med sredstva za prodajo) z uporabo MSRP 5 Nekratkoročna sredstva za prodajo in ustavljeno poslovanje, sredstvo obračuna v skladu z navedenim standardom. |
| --- | --- |

78.

Spremembe najema

| 79. | Najemodajalec spremembo finančnega najema obračuna kot ločen najem, če:






  (a) | se s spremembo poveča obseg najema, ker se dodaja pravica do uporabe enega ali več sredstev, ki so predmet najema, in |
| --- | --- | --- |

79.

(a)

se s spremembo poveča obseg najema, ker se dodaja pravica do uporabe enega ali več sredstev, ki so predmet najema, in

| (b) | se nadomestilo za najem poveča za znesek, sorazmeren s samostojno ceno povečanja obsega in ustreznimi prilagoditvami navedene samostojne cene, tako da odraža okoliščine posamezne pogodbe. |
| --- | --- |

(b)

se nadomestilo za najem poveča za znesek, sorazmeren s samostojno ceno povečanja obsega in ustreznimi prilagoditvami navedene samostojne cene, tako da odraža okoliščine posamezne pogodbe.

| 80. | Pri spremembi finančnega najema, ki se ne obračuna kot ločen najem, najemodajalec spremembo obračuna tako, da:






  (a) | v primeru, da bi bil najem na datum sklenitve najema razvrščen med poslovne najeme, če bi sprememba veljala že takrat:






  (i) | spremembo najema od datuma uveljavitve spremembe obračuna kot nov najem in |
| --- | --- | --- | --- |

80.

(a)

v primeru, da bi bil najem na datum sklenitve najema razvrščen med poslovne najeme, če bi sprememba veljala že takrat:

(i)

spremembo najema od datuma uveljavitve spremembe obračuna kot nov najem in

| (ii) | knjigovodsko vrednost sredstva, ki je predmet najema, izmeri kot čisto naložbo v najem neposredno pred datumom uveljavitve; |
| --- | --- |

(ii)

knjigovodsko vrednost sredstva, ki je predmet najema, izmeri kot čisto naložbo v najem neposredno pred datumom uveljavitve;

| (b) | v nasprotnem primeru najemodajalec uporabi zahteve iz MSRP 9. |
| --- | --- |

(b)

v nasprotnem primeru najemodajalec uporabi zahteve iz MSRP 9.

Poslovni najemi

Pripoznavanje in merjenje

| 81. | Najemodajalec pripozna najemnine iz poslovnega najema kot prihodke na podlagi enakomerne časovne metode ali na kakšni drugi sistematični podlagi. Drugo sistematično podlago uporabi, če ta podlaga bolj ustreza vzorcu zmanjševanja koristi od uporabe sredstva, ki je predmet najema. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Najemodajalec stroške, vključno z amortizacijo, ki so nastali pri pridobivanju prihodkov iz najema, pripozna kot odhodek. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Začetne neposredne stroške, ki so nastali pri pridobitvi poslovnega najema, najemodajalec prišteje h knjigovodski vrednosti sredstva, ki je predmet najema, in te stroške pripozna kot odhodek med trajanjem najema na enaki podlagi kot prihodke iz najema. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Usmeritev za amortiziranje pri amortizirljivih sredstvih, ki so predmet najema, v poslovnem najemu je skladna z najemodajalčevo običajno usmeritvijo za podobna sredstva. Najemodajalec amortizacijo izračuna v skladu z MRS 16 in MRS 38. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Pri ugotavljanju, ali je sredstvo, ki je predmet najema v poslovnem najemu oslabljeno, in obračunavanju ugotovljenih izgub zaradi oslabitve sredstev najemodajalec uporabi MRS 36. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Proizvajalec ali trgovec kot najemodajalec ob sklenitvi poslovnega najema ne pripozna nobenega dobička iz prodaje, ker poslovni najem ni enakovreden prodaji. |
| --- | --- |

86.

Spremembe najema

| 87. | Spremembo poslovnega najema najemodajalec obračuna kot nov najem od datuma uveljavitve spremembe, pri čemer vnaprej plačane ali dobljene najemnine, ki se nanašajo na prvotni najem, upošteva kot del najemnin za novi najem. |
| --- | --- |

87.

Predstavljanje

| 88. | Sredstva, ki se najamejo v poslovnem najemu, najemodajalec v svojem izkazu finančnega položaja prikaže glede na naravo sredstva, ki je predmet najema. |
| --- | --- |

88.

Razkritje

| 89. | Cilj razkritij je, da najemodajalci v pojasnilih razkrijejo informacije, ki skupaj z informacijami iz izkaza finančnega položaja, izkaza poslovnega izida in izkaza denarnih tokov zagotavljajo podlago, na kateri lahko uporabniki računovodskih izkazov ocenijo učinek najemov na finančni položaj, finančno uspešnost in denarne tokove najemodajalca. Zahteve za dosego tega cilja so določene v 90.-97. členu. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Zneski, ki jih najemodajalec razkrije za poročevalsko obdobje, so:






  (a) | za finančne najeme:






  (i) | dobiček ali izguba iz prodaje; |
| --- | --- | --- | --- |

90.

(a)

za finančne najeme:

(i)

dobiček ali izguba iz prodaje;

| (ii) | finančni prihodki iz čiste naložbe v najem in |
| --- | --- |

(ii)

finančni prihodki iz čiste naložbe v najem in

| (iii) | prihodki, ki se nanašajo na spremenljive najemnine in ki niso bili zajeti pri merjenju čiste naložbe v najem; |
| --- | --- |

(iii)

prihodki, ki se nanašajo na spremenljive najemnine in ki niso bili zajeti pri merjenju čiste naložbe v najem;

| (b) | za poslovne najeme: prihodki iz najema, pri čemer ločeno razkrije prihodke, ki se nanašajo na spremenljive najemnine, ki niso odvisne od indeksa ali stopnje. |
| --- | --- |

(b)

za poslovne najeme: prihodki iz najema, pri čemer ločeno razkrije prihodke, ki se nanašajo na spremenljive najemnine, ki niso odvisne od indeksa ali stopnje.

| 91. | Informacije iz 90. člena najemodajalec poda v obliki preglednice, razen če je primernejši drugačen format. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Najemodajalec razkrije tudi dodatne kvalitativne in kvantitativne informacije o svojih najemnih dejavnostih, ki so potrebne za izpolnitev cilja razkritja iz 89. člena. Med temi dodatnimi informacijami so tudi informacije, s pomočjo katerih lahko uporabniki računovodskih izkazov ocenijo:






  (a) | naravo najemodajalčevih najemnih dejavnosti in |
| --- | --- | --- |

92.

(a)

naravo najemodajalčevih najemnih dejavnosti in

| (b) | najemodajalčevo obvladovanje tveganja, povezanega s pravicami, ki jih je obdržal v sredstvih, ki so predmet najema. Najemodajalec razkrije zlasti strategijo obvladovanja tveganja v zvezi s pravicami, ki jih je obdržal v sredstvih, ki so predmet najema, vključno z načini, na katere obvladuje navedeno tveganje. Ti načini so lahko na primer dogovori o povratnem odkupu, jamstva za preostalo vrednost ali spremenljive najemnine, ki se uporabljajo ob prekoračitvi določenih mej. |
| --- | --- |

(b)

najemodajalčevo obvladovanje tveganja, povezanega s pravicami, ki jih je obdržal v sredstvih, ki so predmet najema. Najemodajalec razkrije zlasti strategijo obvladovanja tveganja v zvezi s pravicami, ki jih je obdržal v sredstvih, ki so predmet najema, vključno z načini, na katere obvladuje navedeno tveganje. Ti načini so lahko na primer dogovori o povratnem odkupu, jamstva za preostalo vrednost ali spremenljive najemnine, ki se uporabljajo ob prekoračitvi določenih mej.

Finančni najemi

| 93. | Najemodajalec poda kvalitativno in kvantitativno pojasnilo pomembnih sprememb knjigovodske vrednosti čiste naložbe v finančne najeme. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Najemodajalec razkrije analizo zapadlosti terjatev za najemnine, pri čemer prikaže nediskontirane najemnine, ki bodo prejete letno, za najmanj prvih pet let, za preostala leta pa skupno vsoto zneskov. Nediskontirane najemnine uskladi s čisto naložbo v najem. V uskladitvi je treba identificirati nezaslužene finančne prihodke, ki se nanašajo na terjatve za najemnine, in diskontirano nezajamčeno preostalo vrednost. |
| --- | --- |

94.

Poslovni najemi

| 95. | Za postavke opredmetenih osnovnih sredstev v poslovnem najemu najemodajalec uporabi zahteve za razkritje iz MRS 16. Pri uporabi zahtev za razkritje iz MRS 16 vsako vrsto opredmetenih osnovnih sredstev razčleni na sredstva, ki so v poslovnem najemu, in sredstva, ki niso v poslovnem najemu. V skladu s tem poda razkritja iz MRS 16 za sredstva v poslovnem najemu (razvrščena po vrstah sredstva, ki je predmet najema) ločeno od sredstev, ki jih ima v lasti in jih uporablja. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Najemodajalec za sredstva v poslovnem najemu uporabi zahteve za razkritje iz MRS 36, MRS 38, MRS 40 in MRS 41. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Najemodajalec razkrije analizo zapadlosti najemnin, pri čemer prikaže nediskontirane najemnine, ki bodo prejete letno, za najmanj prvih pet let, za preostala leta pa skupno vsoto zneskov. |
| --- | --- |

97.

TRANSAKCIJE PRODAJE S POVRATNIM NAJEMOM

| 98. | Če podjetje (prodajalec-najemnik) prenese sredstvo na drugo podjetje (kupec-najemodajalec), nato pa sredstvo vzame v najem od kupca-najemodajalca, prodajalec-najemnik in kupec-najemodajalec obračunata pogodbo o prenosu in najemu z uporabo 99.–103. člena. |
| --- | --- |

98.

Ocena, ali prenos sredstva pomeni prodajo

| 99. | Za ugotavljanje, ali se prenos sredstva obravnava kot prodaja tega sredstva, podjetje uporabi zahteve za ugotavljanje, kdaj obveznost izpolnitve velja za izpolnjeno, iz MSRP 15. |
| --- | --- |

99.

Prenos sredstva pomeni prodajo

| 100. | Če prenos sredstva s strani prodajalca-najemnika izpolnjuje zahteve iz MSRP 15 za obravnavo kot prodaja sredstva:






  (a) | prodajalec-najemnik sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, ki izhaja iz povratnega najema, meri sorazmerno z delom prejšnje knjigovodske vrednosti sredstva, ki se nanaša na pravico do uporabe, ki jo je obdržal prodajalec-najemnik. Prodajalec-najemnik v skladu s tem pripozna samo tisti znesek dobička ali izgube, ki se nanaša na pravice, ki jih je prenesel kupec-najemodajalec; |
| --- | --- | --- |

100.

(a)

prodajalec-najemnik sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, ki izhaja iz povratnega najema, meri sorazmerno z delom prejšnje knjigovodske vrednosti sredstva, ki se nanaša na pravico do uporabe, ki jo je obdržal prodajalec-najemnik. Prodajalec-najemnik v skladu s tem pripozna samo tisti znesek dobička ali izgube, ki se nanaša na pravice, ki jih je prenesel kupec-najemodajalec;

| (b) | kupec-najemodajalec nakup sredstva obravnava z uporabo ustreznih standardov, najem pa z uporabo računovodskih zahtev za najemodajalca iz tega standarda. |
| --- | --- |

(b)

kupec-najemodajalec nakup sredstva obravnava z uporabo ustreznih standardov, najem pa z uporabo računovodskih zahtev za najemodajalca iz tega standarda.

| 101. | Če poštena vrednost nadomestila za prodajo sredstva ni enaka pošteni vrednosti sredstva ali če plačila za najem ne ustrezajo tržnim cenam, podjetje za merjenje izkupička od prodaje po pošteni vrednosti izvede naslednje prilagoditve:






  (a) | vsi pogoji, ki ne dosegajo tržnih, se obračunavajo kot predplačilo najemnin in |
| --- | --- | --- |

101.

(a)

vsi pogoji, ki ne dosegajo tržnih, se obračunavajo kot predplačilo najemnin in

| (b) | vsi pogoji, ki presegajo tržne, se obračunavajo kot dodatno financiranje, ki ga kupec-najemodajalec zagotovi prodajalcu-najemniku. |
| --- | --- |

(b)

vsi pogoji, ki presegajo tržne, se obračunavajo kot dodatno financiranje, ki ga kupec-najemodajalec zagotovi prodajalcu-najemniku.

| 102. | Morebitne prilagoditve, ki se zahtevajo v 101. členu, podjetje meri na podlagi tiste od spodaj navedenih vrednosti, ki jo je lažje določiti:






  (a) | razlike med pošteno vrednostjo nadomestila za prodajo in pošteno vrednostjo sredstva in |
| --- | --- | --- |

102.

(a)

razlike med pošteno vrednostjo nadomestila za prodajo in pošteno vrednostjo sredstva in

| (b) | razlike med sedanjo vrednostjo pogodbenih plačil za najem in sedanjo vrednostjo plačil za najem po tržnih cenah. |
| --- | --- |

(b)

razlike med sedanjo vrednostjo pogodbenih plačil za najem in sedanjo vrednostjo plačil za najem po tržnih cenah.

Prenos sredstva ne pomeni prodaje

| 103. | Če prenos sredstva s strani prodajalca-najemnika ne izpolnjuje zahtev iz MSRP 15 za obračunavanje kot prodaja sredstva:






  (a) | prodajalec-najemnik preneseno sredstvo pripoznava še naprej in pripozna finančno obveznost, ki je enaka izkupičku od prenosa. Finančno obveznost obravnava z uporabo MSRP 9; |
| --- | --- | --- |

103.

(a)

prodajalec-najemnik preneseno sredstvo pripoznava še naprej in pripozna finančno obveznost, ki je enaka izkupičku od prenosa. Finančno obveznost obravnava z uporabo MSRP 9;

| (b) | kupec-najemodajalec ne pripozna prenesenega sredstva in pripozna finančno sredstvo, ki je enako izkupičku od prenosa. Finančno sredstvo obravnava z uporabo MSRP 9. |
| --- | --- |

(b)

kupec-najemodajalec ne pripozna prenesenega sredstva in pripozna finančno sredstvo, ki je enako izkupičku od prenosa. Finančno sredstvo obravnava z uporabo MSRP 9.

Dodatek A

Opredelitve pojmov

Ta priloga je sestavni del standarda.

| datum začetka najema (datum začetka) | Dan, na katerega da najemodajalec
  sredstvo, ki je predmet najema, na razpolago za uporabo najemniku. |
| --- | --- |
| doba gospodarne uporabe | Obdobje, v katerem je pričakovati, da bo sredstvo lahko gospodarno uporabljal en uporabnik, ali število proizvodnih ali podobnih enot, za katere je pričakovati, da jih bo z uporabo takega sredstva pridobil en uporabnik ali več uporabnikov. |
| datum začetka veljavnosti spremembe | Dan, na katerega se stranki dogovorita o spremembi najema. |
| poštena vrednost | Za namen uporabe računovodskih zahtev za najemodajalca v tem standardu znesek, za katerega bi bilo mogoče zamenjati sredstvo ali poravnati obveznost med dobro obveščenima, voljnima strankama v transakciji pod običajnimi tržnimi pogoji. |
| finančni najem | Najem, pri katerem se prenesejo vsa pomembna tveganja in koristi, povezane z lastništvom sredstva, ki je predmet najema. |
| nespremenljive najemnine | Plačila, ki jih najemnik plača najemodajalcu za pravico do uporabe sredstva, ki je predmet najema, med trajanjem najema, razen spremenljivih najemnin. |
| bruto naložba v najem | Vsota:






  (a) | najemodajalčevih terjatev za najemnine iz finančnega najema in |

datum začetka najema (datum začetka)

Dan, na katerega da najemodajalec
  sredstvo, ki je predmet najema, na razpolago za uporabo najemniku.

doba gospodarne uporabe

Obdobje, v katerem je pričakovati, da bo sredstvo lahko gospodarno uporabljal en uporabnik, ali število proizvodnih ali podobnih enot, za katere je pričakovati, da jih bo z uporabo takega sredstva pridobil en uporabnik ali več uporabnikov.

datum začetka veljavnosti spremembe

Dan, na katerega se stranki dogovorita o spremembi najema.

poštena vrednost

Za namen uporabe računovodskih zahtev za najemodajalca v tem standardu znesek, za katerega bi bilo mogoče zamenjati sredstvo ali poravnati obveznost med dobro obveščenima, voljnima strankama v transakciji pod običajnimi tržnimi pogoji.

finančni najem

Najem, pri katerem se prenesejo vsa pomembna tveganja in koristi, povezane z lastništvom sredstva, ki je predmet najema.

nespremenljive najemnine

Plačila, ki jih najemnik plača najemodajalcu za pravico do uporabe sredstva, ki je predmet najema, med trajanjem najema, razen spremenljivih najemnin.

bruto naložba v najem

Vsota:

(a)

najemodajalčevih terjatev za najemnine iz finančnega najema in

| (b) | nezajamčene preostale vrednosti, ki ostane najemodajalcu. |
| --- | --- |

(b)

nezajamčene preostale vrednosti, ki ostane najemodajalcu.

datum sklenitve najema (datum sklenitve)

Dan sporazuma o najemu ali dan, na katerega se stranki zavežeta, da bosta spoštovali glavne pogoje najema, če je ta dan zgodnejši.

začetni neposredni stroški

Dodatni stroški pridobitve najema, ki ne bi nastali, če najem ne bi bil pridobljen, razen takih stroškov, ki nastanejo proizvajalcu ali trgovcu kot najemodajalcu v zvezi s finančnim najemom.

obrestna mera, sprejeta pri najemu

Obrestna mera, ob uporabi katere je sedanja vrednost (a) najemnin in (b) nezajamčene preostale vrednosti enaka vsoti (i) poštene vrednosti
  sredstva, ki je predmet najema, in (ii) začetnih neposrednih stroškov najemodajalca.

najem

Pogodba ali del pogodbe, s katero se pravica do uporabe sredstva (sredstva, ki je predmet najema) prenese za določeno obdobje v zameno za nadomestilo.

spodbude za najem

Najemodajalčeva plačila najemniku, povezana z najemom, ali najemodajalčevo povračilo najemnikovih stroškov oziroma prevzem teh stroškov.

sprememba najema

Sprememba obsega najema ali nadomestila za najem, ki ni bila del prvotnih pogojev najema (na primer dodajanje ali prenehanje pravice do uporabe enega ali več sredstev, ki so predmet najema, podaljšanje ali skrajšanje pogodbenega trajanja najema).

najemnine

Plačila, ki jih najemnik plača najemodajalcu in ki se nanašajo na pravico do uporabe sredstva, ki je predmet najema, med trajanjem najema, vsebujejo pa:

| (a) | nespremenljive najemnine (tudi po vsebini nespremenljive najemnine), zmanjšane za spodbude za najem; |
| --- | --- |

(a)

nespremenljive najemnine (tudi po vsebini nespremenljive najemnine), zmanjšane za spodbude za najem;

| (b) | spremenljive najemnine, odvisne od indeksa ali stopnje; |
| --- | --- |

(b)

spremenljive najemnine, odvisne od indeksa ali stopnje;

| (c) | izpolnitveno ceno možnosti nakupa, če je precej gotovo, da bo najemnik izrabil to možnost, in |
| --- | --- |

(c)

izpolnitveno ceno možnosti nakupa, če je precej gotovo, da bo najemnik izrabil to možnost, in

| (d) | plačila kazni za odpoved najema, če trajanje najema odraža, da bo najemnik izrabil možnost odpovedi najema. |
| --- | --- |

(d)

plačila kazni za odpoved najema, če trajanje najema odraža, da bo najemnik izrabil možnost odpovedi najema.

Za najemnika so v najemnini zajeti tudi zneski, za katere je pričakovati, da jih bo plačal na podlagi jamstev za preostalo vrednost. V najemninah niso zajeta plačila, razporejena na nenajemne sestavine pogodbe, razen če se najemnik odloči, da bo nenajemne sestavine združil z najemno sestavino in jih obravnaval kot eno samo najemno sestavino.

Za najemodajalca so v najemninah zajeta tudi jamstva za preostalo vrednost, ki jih je najemodajalcu dal najemnik, oseba, ki je povezana z najemnikom, ali tretja oseba, ki ni povezana z najemodajalcem in ki je finančno sposobna poravnati obveznosti iz jamstva. Plačila, ki so razporejena na nenajemne sestavine, niso zajeta v najemninah.

trajanje najema

Obdobje, v katerem najema ni mogoče odpovedati in v katerem ima najemnik pravico do uporabe sredstva, ki je predmet najema, skupaj z:

| (a) | obdobji, za katera velja možnost podaljšanja najema, če je precej gotovo, da bo najemnik to možnost izrabil, in |
| --- | --- |

(a)

obdobji, za katera velja možnost podaljšanja najema, če je precej gotovo, da bo najemnik to možnost izrabil, in

| (b) | obdobji, za katera velja možnost odpovedi najema, če je precej gotovo, da najemnik te možnosti ne bo izrabil. |
| --- | --- |

(b)

obdobji, za katera velja možnost odpovedi najema, če je precej gotovo, da najemnik te možnosti ne bo izrabil.

najemnik

Podjetje, ki pridobi pravico do uporabe sredstva, ki je predmet najema, za določeno obdobje v zameno za nadomestilo.

najemnikova predpostavljena obrestna mera za izposojanje

Obrestna mera, ki bi jo moral najemnik plačati, da bi za podobno dolgo obdobje in na podlagi podobnega jamstva v podobnem gospodarskem okolju pridobil sredstvo podobne vrednosti kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe.

najemodajalec

Podjetje, ki podeljuje pravico do uporabe sredstva, ki je predmet najema, za določeno obdobje v zameno za nadomestilo.

čista naložba v najem

Bruto naložba v najem, diskontirana po obrestni meri, sprejeti pri najemu.

poslovni najem

Najem, pri katerem se ne prenesejo vsa pomembna tveganja in koristi, povezane z lastništvom sredstva, ki je predmet najema.

neobvezne najemnine

Najemnikova plačila najemodajalcu za pravico do uporabe sredstva, ki je predmet najema, v obdobjih, ki jih zajema možnost podaljšanja ali odpovedi najema in ki niso zajeta v trajanju najema.

obdobje uporabe

Celotno obdobje, v katerem se sredstvo uporablja za izpolnitev pogodbe s stranko (vključno z nezaporednimi obdobji).

jamstvo za preostalo vrednost

Jamstvo, ki ga da najemodajalcu oseba, ki ni povezana z njim, da bo vrednost (ali del vrednosti) sredstva, ki je predmet najema, ob koncu najema vsaj enaka določenemu znesku.

sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe

Sredstvo, ki predstavlja najemnikovo pravico do uporabe sredstva, ki je predmet najema, med trajanjem najema.

kratkoročni najem

Najem, ki ima na datum začetka najema trajanje najema največ 12 mesecev. Najem z možnostjo nakupa se ne šteje za kratkoročni najem.

podnajem

Transakcija, pri kateri najemnik (posredni najemodajalec) da sredstvo, ki je predmet najema, ponovno v najem tretji osebi, najem („glavni najem“) med glavnim najemodajalcem in najemnikom pa ostaja nespremenjen.

sredstvo, ki je predmet najema

Sredstvo, ki je predmet najema in za katerega je najemodajalec podelil najemniku pravico do uporabe.

nezasluženi finančni prihodki

Razlika med:

| (a) | kosmato naložbo v najem in |
| --- | --- |

(a)

kosmato naložbo v najem in

| (b) | čisto naložbo v najem. |
| --- | --- |

(b)

čisto naložbo v najem.

nezajamčena preostala vrednost

Tisti del preostale vrednosti sredstva, ki je predmet najema, za katerega ni zajamčeno, da ga bo najemodajalec realiziral, oziroma to jamči samo oseba, ki je povezana z najemodajalcem.

spremenljive najemnine

Tisti del najemnikovih plačil najemodajalcu za pravico do uporabe sredstva, ki je predmet najema, med trajanjem najema, ki se spreminja zaradi sprememb dejstev ali okoliščin, do katerih prihaja po datumu začetka najema, razen potekanja časa.

Pojmi, ki so opredeljeni v drugih standardih in se v tem standardu uporabljajo v enakem pomenu

| pogodba | Dogovor med dvema ali več strankami, s katerim se ustvarijo izvršljive pravice in dolžnosti. |
| --- | --- |
| doba koristnosti | obdobje, v katerem je pričakovati, da bo sredstvo na voljo podjetju za uporabo; ali število proizvodnih ali podobnih enot, za katere je pričakovati, da jih bo podjetje proizvedlo z uporabo sredstva. |

pogodba

Dogovor med dvema ali več strankami, s katerim se ustvarijo izvršljive pravice in dolžnosti.

doba koristnosti

obdobje, v katerem je pričakovati, da bo sredstvo na voljo podjetju za uporabo; ali število proizvodnih ali podobnih enot, za katere je pričakovati, da jih bo podjetje proizvedlo z uporabo sredstva.

Priloga B

Napotki za uporabo

Ta priloga je sestavni del standarda. Opisuje uporabo 1.–103. člena in ima enako veljavo kot drugi deli standarda.

Uporaba portfelja

| B1 | Ta standard določa računovodenje posameznega najema. Podjetje pa lahko kot praktično rešitev ta standard uporabi za portfelj najemov s podobnimi značilnostmi, če utemeljeno pričakuje, da uporaba tega standarda za portfelj na računovodske izkaze ne bo vplivala bistveno drugače od uporabe tega standarda na posamezne najeme v portfelju. Podjetje pri računovodenju za portfelj uporablja ocene in predpostavke, ki odražajo velikost in sestavo portfelja. |
| --- | --- |

B1

Združitev pogodb

| B2 | Podjetje pri uporabi tega standarda združi dve ali več pogodb, ki jih je sklenilo ob istem času ali približno ob istem času z isto nasprotno stranko (ali njenimi povezanimi strankami), in jih obravnava kot eno samo pogodbo, če je izpolnjeno eno ali več od naslednjih meril:






  (a) | pogodbe so sklenjene v svežnju s splošnim komercialnim ciljem, ki ga ni mogoče razumeti, ne da bi se pogodbe obravnavale skupaj; |
| --- | --- | --- |

B2

(a)

pogodbe so sklenjene v svežnju s splošnim komercialnim ciljem, ki ga ni mogoče razumeti, ne da bi se pogodbe obravnavale skupaj;

| (b) | znesek nadomestila za plačilo v eni od pogodb je odvisen od cene ali izpolnitve druge pogodbe ali |
| --- | --- |

(b)

znesek nadomestila za plačilo v eni od pogodb je odvisen od cene ali izpolnitve druge pogodbe ali

| (c) | pravice do uporabe sredstev, ki so predmet najema, prenesene s pogodbami (ali nekatere od pravic do uporabe sredstev, ki so predmet najema, prenesene z vsako od pogodb), tvorijo eno samo najemno sestavino iz B32. člena. |
| --- | --- |

(c)

pravice do uporabe sredstev, ki so predmet najema, prenesene s pogodbami (ali nekatere od pravic do uporabe sredstev, ki so predmet najema, prenesene z vsako od pogodb), tvorijo eno samo najemno sestavino iz B32. člena.

Izvzetje iz pripoznanja: najemi, pri katerih je sredstvo, ki je predmet najema, majhne vrednosti (5.–8. člen)

| B3 | Ta standard najemniku dovoljuje obravnavati najeme, pri katerih je sredstvo, ki je predmet najema, majhne vrednosti, z uporabo 6. člena, razen če veljajo določbe iz B7. člena. Najemnik vrednost sredstva, ki je predmet najema, oceni na podlagi vrednosti novega sredstva, ne glede na starost sredstva, ki se najema. |
| --- | --- |

B3

| B4 | Ali gre za sredstvo, ki je predmet najema, majhne vrednosti, se ocenjuje na absolutni podlagi. Pri najemih sredstev majhne vrednosti se lahko uporabi računovodska obravnava iz 6. člena ne glede na to, ali so ti najemi za najemnika pomembni. Najemnikova velikost, narava ali položaj ne vpliva na oceno. Zato je pričakovati, da bodo pri različnih najemih glede tega, ali gre pri določenem sredstvu, ki je predmet najema, za sredstvo majhne vrednosti, veljale enake ugotovitve. |
| --- | --- |

B4

| B5 | Sredstvo, ki je predmet najema, je lahko majhne vrednosti le, če:






  (a) | ima najemnik lahko korist od uporabe sredstva, ki je predmet najema, samega ali skupaj z drugimi viri, ki so mu takoj na voljo, in |
| --- | --- | --- |

B5

(a)

ima najemnik lahko korist od uporabe sredstva, ki je predmet najema, samega ali skupaj z drugimi viri, ki so mu takoj na voljo, in

| (b) | sredstvo, ki je predmet najema, je v veliki meri odvisno od drugih sredstev ali tesno povezano z njimi. |
| --- | --- |

(b)

sredstvo, ki je predmet najema, je v veliki meri odvisno od drugih sredstev ali tesno povezano z njimi.

| B6 | Najem sredstva, ki je predmet najema, se ne šteje za najem sredstva majhne vrednosti, če je sredstvo take narave, da takrat, kadar je novo, običajno ni sredstvo majhne vrednosti. na primer najem avtomobila se ne bi štel za najem sredstva majhne vrednosti, ker nov avtomobil običajno ni majhne vrednosti. |
| --- | --- |

B6

| B7 | Če da najemnik sredstvo v podnajem ali pričakuje, da ga bo dal v podnajem, se glavni najem ne šteje za najem sredstva majhne vrednosti. |
| --- | --- |

B7

| B8 | Sredstva, ki so predmet najema, majhne vrednosti so lahko na primer tablični in osebni računalniki, malo pisarniško pohištvo in telefoni. |
| --- | --- |

B8

Identificiranje najema (9.–11. člen)

| B9 | Podjetje pri ocenjevanju, ali se s pogodbo za določeno obdobje prenaša pravica do uporabe identificiranega sredstva (glej B13.–B20. člen), oceni, ali ima stranka v celotnem obdobju uporabe hkrati:






  (a) | pravico pridobiti vse pomembne gospodarske koristi od uporabe identificiranega sredstva (kot je opisano v B21.–B23. členu) in |
| --- | --- | --- |

B9

(a)

pravico pridobiti vse pomembne gospodarske koristi od uporabe identificiranega sredstva (kot je opisano v B21.–B23. členu) in

| (b) | pravico usmerjati uporabo identificiranega sredstva (kot je opisano v B24.–B30. členu). |
| --- | --- |

(b)

pravico usmerjati uporabo identificiranega sredstva (kot je opisano v B24.–B30. členu).

| B10 | Če ima stranka pravico do obvladovanja uporabe identificiranega sredstva samo za del trajanja pogodbe, pogodba vsebuje najem za ta del trajanja pogodbe. |
| --- | --- |

B10

| B11 | Pogodba za prejem blaga ali storitev se lahko sklene s skupnim aranžmajem ali v imenu skupnega aranžmaja, kot je opredeljeno v MSRP 11 Skupni aranžmaji. V tem primeru se skupni aranžma šteje za stranko v pogodbi. Glede na to podjetje pri ocenjevanju, ali taka pogodba vsebuje najem, oceni, ali ima skupni aranžma pravico do obvladovanja identificiranega sredstva skozi celotno obdobje uporabe. |
| --- | --- |

B11

| B12 | Podjetje oceni, ali pogodba vsebuje najem, za vsako potencialno ločeno najemno sestavino. Napotki za ločene najemne sestavine so v B32. členu. |
| --- | --- |

B12

Identificirano sredstvo

| B13 | Sredstvo se običajno šteje za identificirano, če je izrecno določeno v pogodbi. Lahko pa se identificira tudi tako, da se implicitno določi takrat, ko se da sredstvo stranki na razpolago za uporabo. |
| --- | --- |

B13

Materialne pravice do zamenjave

| B14 | Tudi če je sredstvo identificirano, stranka nima pravice do uporabe identificiranega sredstva, če ima dobavitelj skozi celotno obdobje uporabe materialno pravico do zamenjave sredstva. Dobaviteljeva pravica do zamenjave sredstva se šteje za materialno samo, če sta izpolnjena naslednja pogoja:






  (a) | dobavitelj ima dejansko možnost zamenjave alternativnih sredstev skozi celotno obdobje uporabe (na primer stranka dobavitelju ne more preprečiti, da bi zamenjal sredstvo, alternativna sredstva so dobavitelju vedno na voljo ali pa jih lahko priskrbi v razumnem obdobju) in |
| --- | --- | --- |

B14

(a)

dobavitelj ima dejansko možnost zamenjave alternativnih sredstev skozi celotno obdobje uporabe (na primer stranka dobavitelju ne more preprečiti, da bi zamenjal sredstvo, alternativna sredstva so dobavitelju vedno na voljo ali pa jih lahko priskrbi v razumnem obdobju) in

| (b) | dobavitelj bi imel od uveljavitve svoje pravice do zamenjave sredstva gospodarsko korist (tj. pričakovati je, da bodo gospodarske koristi, povezane z zamenjavo sredstva, večje od stroškov, povezanih z zamenjavo sredstva). |
| --- | --- |

(b)

dobavitelj bi imel od uveljavitve svoje pravice do zamenjave sredstva gospodarsko korist (tj. pričakovati je, da bodo gospodarske koristi, povezane z zamenjavo sredstva, večje od stroškov, povezanih z zamenjavo sredstva).

| B15 | Če ima dobavitelj pravico ali obvezo zamenjave sredstva samo na določen datum, od določenega datuma ali ob nastopu določenega dogodka, dobaviteljeva pravica zamenjave ni materialna, ker nima dejanske možnosti, da bi alternativna sredstva zamenjal skozi celotno obdobje uporabe. |
| --- | --- |

B15

| B16 | Ocena podjetja, ali gre pri dobaviteljevi pravici do zamenjave za materialno pravico, temelji na dejstvih in okoliščinah ob sklenitvi pogodbe, v njej pa se ne upoštevajo prihodnji dogodki, za katere se ob začetku veljavnosti pogodbe šteje, da ni verjetno, da bi se zgodili. Nekaj primerov prihodnjih dogodkov, za katere se ob sklenitvi pogodbe šteje, da ni verjetno, da bi se zgodili, in se zato ne upoštevajo pri oceni:






  (a) | dogovor s prihodnjo stranko, da bo za uporabo sredstva plačala najemnino, ki je višja od tržne; |
| --- | --- | --- |

B16

(a)

dogovor s prihodnjo stranko, da bo za uporabo sredstva plačala najemnino, ki je višja od tržne;

| (b) | uvedba nove tehnologije, ki ob sklenitvi pogodbe še ni v veliki meri razvita; |
| --- | --- |

(b)

uvedba nove tehnologije, ki ob sklenitvi pogodbe še ni v veliki meri razvita;

| (c) | bistvena razlika med strankino uporabo sredstva ali gospodarsko učinkovitostjo in uporabo ali učinkovitostjo, ki je verjetna ob sklenitvi pogodbe, in |
| --- | --- |

(c)

bistvena razlika med strankino uporabo sredstva ali gospodarsko učinkovitostjo in uporabo ali učinkovitostjo, ki je verjetna ob sklenitvi pogodbe, in

| (d) | bistvena razlika med tržno ceno sredstva med obdobjem uporabe in njegovo tržno ceno, ki je verjetna ob sklenitvi pogodbe. |
| --- | --- |

(d)

bistvena razlika med tržno ceno sredstva med obdobjem uporabe in njegovo tržno ceno, ki je verjetna ob sklenitvi pogodbe.

| B17 | Če se sredstvo nahaja v strankinih prostorih ali drugje, so stroški, povezani z zamenjavo, na splošno višji, kot bi bili, če bi se sredstvo nahajalo v dobaviteljevih prostorih, zato je v takem primeru verjetneje, da bodo presegali koristi, povezane z zamenjavo sredstva. |
| --- | --- |

B17

| B18 | Dobaviteljeva pravica ali obveza zamenjave sredstva zaradi popravila ali vzdrževanja, če sredstvo ne deluje pravilno ali če je na voljo tehnična posodobitev, ne pomeni, da stranka nima pravice do uporabe identificiranega sredstva. |
| --- | --- |

B18

| B19 | Če stranka ne more takoj ugotoviti, ali ima dobavitelj materialno pravico do zamenjave, za vsako pravico do zamenjave domneva, da ni materialna. |
| --- | --- |

B19

Deli sredstev

| B20 | Zmogljivostni del sredstva se šteje za identificirano sredstvo, če je fizično ločen (na primer tla zgradbe). Zmogljivostni ali kakšen drug del sredstva, ki ni fizično ločen (na primer zmogljivostni del optičnega kabla) ni identificirano sredstvo, razen če predstavlja skoraj vso zmogljivost sredstva in stranki s tem omogoča, da pridobi skoraj vse gospodarske koristi od uporabe sredstva. |
| --- | --- |

B20

Pravica do pridobitve gospodarskih koristi od uporabe

| B21 | Da bi stranka lahko obvladovala uporabo identificiranega sredstva, mora imeti pravico do pridobitve vseh pomembnih gospodarskih koristi od uporabe sredstva skozi celotno obdobje uporabe (na primer z izključno pravico do uporabe sredstva skozi to obdobje). Stranka lahko pridobi gospodarske koristi od uporabe sredstvaneposredno ali posredno na različne načine, kot je uporaba ali imetništvo sredstva ali dajanje sredstva v podnajem. Med gospodarskimi koristmi od uporabe sredstva so njegovi glavni in stranski proizvodi (vključno z morebitnimi denarnimi tokovi, ki izhajajo iz njih) ter druge gospodarske koristi od uporabe sredstva, ki bi jih bilo mogoče uresničiti v komercialnem poslu s tretjo osebo. |
| --- | --- |

B21

| B22 | Podjetje pri ocenjevanju pravice do pridobitve vseh pomembnih gospodarskih koristi od uporabe sredstva upošteva vse gospodarske koristi, ki izhajajo iz uporabe sredstva v opredeljenem obsegu strankine pravice do uporabe sredstva (glej B30. člen). Na primer:






  (a) | če je uporaba motornega vozila v obdobju uporabe s pogodbo omejena samo na določeno ozemlje, podjetje upošteva samo gospodarske koristi od uporabe motornega vozila na tem ozemlju in ne drugod; |
| --- | --- | --- |

B22

(a)

če je uporaba motornega vozila v obdobju uporabe s pogodbo omejena samo na določeno ozemlje, podjetje upošteva samo gospodarske koristi od uporabe motornega vozila na tem ozemlju in ne drugod;

| (b) | če je v pogodbi določeno, da lahko stranka med obdobjem uporabe z motornim vozilom prevozi samo določeno število kilometrov, podjetje upošteva samo gospodarske koristi od uporabe motornega vozila v okviru dovoljenega števila prevoženih kilometrov in ne v številu, ki ga presega. |
| --- | --- |

(b)

če je v pogodbi določeno, da lahko stranka med obdobjem uporabe z motornim vozilom prevozi samo določeno število kilometrov, podjetje upošteva samo gospodarske koristi od uporabe motornega vozila v okviru dovoljenega števila prevoženih kilometrov in ne v številu, ki ga presega.

| B23 | Če se v pogodbi zahteva, da stranka dobavitelju ali kakšni drugi osebi izplača del denarnih tokov, ki izhajajo iz uporabe sredstva, kot nadomestilo, se denarni tokovi, izplačani kot nadomestilo, štejejo za del gospodarskih koristi, ki jih stranka pridobi od uporabe sredstva. Na primer, če mora stranka dobavitelju kot nadomestilo za uporabo prostora za prodajo na drobno plačati določen odstotek prihodkov od prodaje na tem prostoru, ta zahteva ne pomeni, da stranka nima pravice do pridobitve bolj ali manj vseh pomembnih gospodarskih koristi od uporabe tega prostora za prodajo na drobno. Denarni tokovi iz te prodaje se namreč štejejo za gospodarske koristi, ki jih stranka pridobi od uporabe prostora za prodajo na drobno, pri čemer del teh koristi plača dobavitelju kot nadomestilo za pravico do uporabe tega prostora. |
| --- | --- |

B23

Pravica do usmerjanja uporabe

| B24 | Stranka ima pravico do usmerjanja uporabe identificiranega sredstva skozi celotno obdobje uporabe samo, če:






  (a) | ima skozi celotno obdobje uporabe pravico usmerjati način in namen uporabe sredstva (kot je opisano v B25.–B30. členu), ali |
| --- | --- | --- |

B24

(a)

ima skozi celotno obdobje uporabe pravico usmerjati način in namen uporabe sredstva (kot je opisano v B25.–B30. členu), ali

| (b) | so pomembne odločitve o načinu in namenu uporabe sredstva določene vnaprej in:






  (i) | ima stranka skozi celotno obdobje uporabe pravico upravljati sredstvo (ali usmerjati druge, da upravljajo sredstvo tako, kot določi ona), ne da bi imel dobavitelj pravico spreminjati ta navodila za delovanje, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

so pomembne odločitve o načinu in namenu uporabe sredstva določene vnaprej in:

(i)

ima stranka skozi celotno obdobje uporabe pravico upravljati sredstvo (ali usmerjati druge, da upravljajo sredstvo tako, kot določi ona), ne da bi imel dobavitelj pravico spreminjati ta navodila za delovanje, ali

| (ii) | je stranka zasnovala sredstvo (ali določene vidike sredstva) tako, da je z zasnovo vnaprej določila način in namen uporabe sredstva skozi celotno obdobje uporabe. |
| --- | --- |

(ii)

je stranka zasnovala sredstvo (ali določene vidike sredstva) tako, da je z zasnovo vnaprej določila način in namen uporabe sredstva skozi celotno obdobje uporabe.

Način in namen uporabe sredstva

| B25 | Stranka ima pravico usmerjati način in namen uporabe sredstva, če lahko v okviru svoje pravice do uporabe, opredeljene v pogodbi, spreminja način in namen uporabe sredstva skozi celotno obdobje uporabe. Podjetje pri tej oceni upošteva pravice odločanja, ki so najpomembnejše za spreminjanje načina in namena uporabe sredstva skozi celotno obdobje uporabe. Pravice odločanja se štejejo za pomembne, če vplivajo na gospodarske koristi, pridobljene z uporabo. Najpomembnejše pravice do odločanja bodo v različnih pogodbah verjetno različne, odvisno od narave sredstva in pogojev pogodbe. |
| --- | --- |

B25

| B26 | Primeri pravic odločanja, ki v določenih okoliščinah dajejo pravico do spreminjanja načina in namena uporabe sredstva v opredeljenem okviru strankine pravice do uporabe, vključujejo:






  (a) | pravice do spreminjanja vrste izložka, ki ga ustvarja sredstvo (na primer odločitev o tem, ali se zabojnik uporabi za prevoz ali skladiščenje blaga, ali odločitev o mešanici izdelkov, ki se prodaja na prostoru za prodajo na drobno); |
| --- | --- | --- |

B26

(a)

pravice do spreminjanja vrste izložka, ki ga ustvarja sredstvo (na primer odločitev o tem, ali se zabojnik uporabi za prevoz ali skladiščenje blaga, ali odločitev o mešanici izdelkov, ki se prodaja na prostoru za prodajo na drobno);

| (b) | pravice do spreminjanja časa doseganja izložka (na primer odločitev o tem, kdaj se bo uporabljal kakšen stroj ali elektrarna); |
| --- | --- |

(b)

pravice do spreminjanja časa doseganja izložka (na primer odločitev o tem, kdaj se bo uporabljal kakšen stroj ali elektrarna);

| (c) | pravice do spreminjanja kraja doseganja izložka (na primer odločitev o končni destinaciji tovornjaka ali ladje ali o kraju uporabe kakšnega dela opreme) in |
| --- | --- |

(c)

pravice do spreminjanja kraja doseganja izložka (na primer odločitev o končni destinaciji tovornjaka ali ladje ali o kraju uporabe kakšnega dela opreme) in

| (d) | pravice do spreminjanja odločitve o tem, ali se bo izložek ustvaril, in o količini izložka (na primer odločitev o tem, ali se bo v elektrarni proizvajala električna energija in koliko električne energije bo proizvedene). |
| --- | --- |

(d)

pravice do spreminjanja odločitve o tem, ali se bo izložek ustvaril, in o količini izložka (na primer odločitev o tem, ali se bo v elektrarni proizvajala električna energija in koliko električne energije bo proizvedene).

| B27 | Med primeri pravic odločanja, ki ne dajejo pravice do spreminjanja načina in namena uporabe sredstva, so pravice, ki so omejene na upravljanje in vzdrževanje sredstva. Take pravice ima lahko stranka ali dobavitelj. Pravice, kot so pravice do upravljanja ali vzdrževanja sredstva, so sicer pogosto bistvenega pomena za učinkovito uporabo sredstva, vendar ne pomenijo pravic o usmerjanju načina in namena uporabe sredstva in so pogosto odvisne od odločitev o načinu in namenu uporabe sredstva. Toda pravice do upravljanja sredstva lahko stranki dajejo pravico do usmerjanja uporabe sredstva, če so pomembne odločitve o načinu in namenu uporabe sredstva sprejete vnaprej (glej B24.(b)(i) člen). |
| --- | --- |

B27

Odločitve, sprejete v obdobju uporabe in pred njim

| B28 | Pomembne odločitve o načinu in namenu uporabe sredstva se lahko sprejmejo vnaprej na več načinov. Pomembne odločitve se lahko sprejmejo na primer z zasnovo sredstva ali pogodbenimi omejitvami uporabe sredstva. |
| --- | --- |

B28

| B29 | Podjetje pri odločanju o tem, ali ima stranka pravico do usmerjanja uporabe sredstva, upošteva samo pravice odločanja o uporabi sredstva med obdobjem uporabe, razen če je sredstvo (ali določene vidike sredstva) zasnovala stranka, kot je opisano v B24.(b)(ii) členu. Zato podjetje, razen če so podani pogoji iz B24.(b)(ii) člena, ne upošteva odločitev, ki so sprejete pred obdobjem uporabe. Če lahko na primer stranka izložek sredstva določi samo pred obdobjem uporabe, se šteje, da nima pravice do usmerjanja uporabe tega sredstva. Možnost določanja izložkov v pogodbi pred obdobjem uporabe brez drugih pravic odločanja, povezanih z uporabo sredstva, daje stranki enake pravice kot kateremu koli kupcu, ki kupi blago ali storitve. |
| --- | --- |

B29

Pravice do zaščite

| B30 | V pogodbi so lahko zajeti tudi pogoji, katerih namen je zaščititi dobaviteljev interes do tega sredstva ali drugih sredstev, varovati njegovo osebje ali zagotoviti, da bo dobavitelj spoštoval zakone in predpise. To so primeri pravic do zaščite. Na primer: v pogodbi (i) je lahko določena največja količina uporabe sredstva ali omejen kraj ali čas strankine uporabe sredstva, (ii) se od stranke zahteva, da upošteva posebne prakse obratovanja, ali (iii) se od stranke zahteva, da dobavitelja obvešča o spremembah načina uporabe sredstva. Pravice do zaščite običajno opredeljujejo obseg strankinih pravic do uporabe, vendar same po sebi stranki ne preprečujejo, da bi imela pravico do usmerjanja uporabe sredstva. |
| --- | --- |

B30

| B31 | Diagram za pomoč podjetjem pri ocenjevanju, ali je pogodba najemna pogodba oziroma ali vsebuje najem.



  Besedilo slike

  Ali ima stranka ali dobavitelj pravico do usmerjanja načina in namena uporabe sredstva skozi celotno ob-dobje uporabe ali pa te pravice nima nobena stranka?
  Glej člene B25-B30.
  Pogodba ne vsebuje najema.
  Pogodba vsebuje najem.
  Da
  Da
  Ali je stranka sredstvo zasnovala tako, da sta način in namen uporabe sredstva določena vnaprej za celotno obdobje najema?
  Glej člen B24(b)(ii).
  Ne
  Ne
  Ali ima stranka pravico do upravljanja sredstva skozi celotno obdobje uporabe, ne da bi imel dobavitelj pravico spreminjati ta navodila za upravljanje?
  Glej člen B24(b)(i).
  nobeden od njiju; način in namen uporabe sredstva sta določena vnaprej.
  dobavitelj
  Ne
  Da
  stranka
  Ali ima stranka pravico do pridobitve vseh pomembnih gospodarskih koristi od uporabe skozi celotno obdobje uporabe?
  Glej člene B21-B23.
  Da
  Ne
  Ali obstaja identificirano sredstvo?
  Glej člene B13-B20. |
| --- | --- |

B31

Ali ima stranka ali dobavitelj pravico do usmerjanja načina in namena uporabe sredstva skozi celotno ob-dobje uporabe ali pa te pravice nima nobena stranka?

Glej člene B25-B30.

Pogodba ne vsebuje najema.

Pogodba vsebuje najem.

Da

Da

Ali je stranka sredstvo zasnovala tako, da sta način in namen uporabe sredstva določena vnaprej za celotno obdobje najema?

Glej člen B24(b)(ii).

Ne

Ne

Ali ima stranka pravico do upravljanja sredstva skozi celotno obdobje uporabe, ne da bi imel dobavitelj pravico spreminjati ta navodila za upravljanje?

Glej člen B24(b)(i).

nobeden od njiju; način in namen uporabe sredstva sta določena vnaprej.

dobavitelj

Ne

Da

stranka

Ali ima stranka pravico do pridobitve vseh pomembnih gospodarskih koristi od uporabe skozi celotno obdobje uporabe?

Glej člene B21-B23.

Da

Ne

Ali obstaja identificirano sredstvo?

Glej člene B13-B20.

Ločevanje sestavin pogodbe (12.–17. člen)

Ločevanje sestavin pogodbe (12.–17. člen)

| B32 | Pravica do uporabe sredstva, ki je predmet najema, je ločena sestavina najema, če veljata oba naslednja pogoja:






  (a) | najemnik ima lahko korist od uporabe sredstva, ki je predmet najema, samega ali skupaj z drugimi viri, ki so mu takoj na voljo, Viri, ki so takoj na voljo, so blago in storitve, ki jih najemodajalec ali drugi dobavitelji prodajajo ali dajejo v najem ločeno, ali viri, ki jih je najemnik že pridobil od najemodajalca ali iz drugih transakcij ali dogodkov; in |
| --- | --- | --- |

B32

Pravica do uporabe sredstva, ki je predmet najema, je ločena sestavina najema, če veljata oba naslednja pogoja:

(a)

najemnik ima lahko korist od uporabe sredstva, ki je predmet najema, samega ali skupaj z drugimi viri, ki so mu takoj na voljo, Viri, ki so takoj na voljo, so blago in storitve, ki jih najemodajalec ali drugi dobavitelji prodajajo ali dajejo v najem ločeno, ali viri, ki jih je najemnik že pridobil od najemodajalca ali iz drugih transakcij ali dogodkov; in

| (b) | sredstvo, ki je predmet najema, ni v veliki meri odvisno od drugih sredstev, ki so predmet najema v pogodbi, niti tesno povezano z njimi. Na primer: dejstvo, da bi se najemnik lahko odločil, da sredstva, ki je predmet najema, ne najame, ne da bi to pomembno vplivalo na njegove pravice do uporabe drugih sredstev, ki so predmet najema v pogodbi, bi lahko kazalo na to, da najeto sredstvo ni v veliki meri odvisno od navedenih drugih najetih sredstev oziroma ni v veliki meri povezano z njimi. |
| --- | --- |

(b)

sredstvo, ki je predmet najema, ni v veliki meri odvisno od drugih sredstev, ki so predmet najema v pogodbi, niti tesno povezano z njimi. Na primer: dejstvo, da bi se najemnik lahko odločil, da sredstva, ki je predmet najema, ne najame, ne da bi to pomembno vplivalo na njegove pravice do uporabe drugih sredstev, ki so predmet najema v pogodbi, bi lahko kazalo na to, da najeto sredstvo ni v veliki meri odvisno od navedenih drugih najetih sredstev oziroma ni v veliki meri povezano z njimi.

| B33 | V pogodbi je lahko zajet znesek, ki ga najemnik plača za dejavnosti in stroške, s katerimi se blago ali storitev ne prenese nanj. Na primer: najemnik lahko v celotni znesek za plačilo všteje stroške upravnih nalog ali druge stroške, povezane z najemom, s katerimi se blago ali storitev ne prenese na najemnika. Iz tovrstnih zneskov za plačilo ne izhaja ločena sestavina pogodbe, temveč se štejejo za del celotnega nadomestila, ki se razporedi na ločeno identificirane sestavine pogodbe. |
| --- | --- |

B33

V pogodbi je lahko zajet znesek, ki ga najemnik plača za dejavnosti in stroške, s katerimi se blago ali storitev ne prenese nanj. Na primer: najemnik lahko v celotni znesek za plačilo všteje stroške upravnih nalog ali druge stroške, povezane z najemom, s katerimi se blago ali storitev ne prenese na najemnika. Iz tovrstnih zneskov za plačilo ne izhaja ločena sestavina pogodbe, temveč se štejejo za del celotnega nadomestila, ki se razporedi na ločeno identificirane sestavine pogodbe.

Trajanje najema (18.–21. člen)

Trajanje najema (18.–21. člen)

| B34 | Pri ugotavljanju trajanja najema in ocenjevanju trajanja obdobja, v katerem najema ni mogoče odpovedati, podjetje uporablja opredelitev iz pogodbe in ugotovi obdobje, v katerem je pogodba pravno izvršljiva. Najem ni več izvršljiv, če imata najemnik in najemodajalec pravico, da odpovesta najem brez privoljenja druge stranke z zelo kaznijo. |
| --- | --- |

B34

Pri ugotavljanju trajanja najema in ocenjevanju trajanja obdobja, v katerem najema ni mogoče odpovedati, podjetje uporablja opredelitev iz pogodbe in ugotovi obdobje, v katerem je pogodba pravno izvršljiva. Najem ni več izvršljiv, če imata najemnik in najemodajalec pravico, da odpovesta najem brez privoljenja druge stranke z zelo kaznijo.

| B35 | Če ima pravico do odpovedi samo najemnik, se ta pravica šteje za možnost odpovedi najema, ki je na razpolago najemniku in ki jo podjetje upošteva pri ugotavljanju trajanja najema. Če ima pravico do odpovedi samo najemodajalec, je obdobje, za katerega velja možnost odpovedi najema, zajeto v obdobju, v katerem najema ni mogoče prekiniti. |
| --- | --- |

B35

Če ima pravico do odpovedi samo najemnik, se ta pravica šteje za možnost odpovedi najema, ki je na razpolago najemniku in ki jo podjetje upošteva pri ugotavljanju trajanja najema. Če ima pravico do odpovedi samo najemodajalec, je obdobje, za katerega velja možnost odpovedi najema, zajeto v obdobju, v katerem najema ni mogoče prekiniti.

| B36 | Obdobje najema se začne na datum začetka najema in zajema tudi obdobja brez plačila najemnine, ki jih je najemodajalec omogočil najemniku. |
| --- | --- |

B36

Obdobje najema se začne na datum začetka najema in zajema tudi obdobja brez plačila najemnine, ki jih je najemodajalec omogočil najemniku.

| B37 | Podjetje na datum začetka najema oceni, ali je precej gotovo, da bo najemnik izrabil možnost podaljšanja najema ali nakupa sredstva, ki je predmet najema, oziroma da ne bo izrabil možnosti odpovedi najema. Podjetje upošteva vsa pomembna dejstva in okoliščine, s katerimi dobi najemnik ekonomsko spodbudo za to, da izrabi možnost ali ne, vključno s pričakovanimi spremembami dejstev in okoliščin od datuma začetka najema do izvršitvenega datuma možnosti. Med dejavniki, ki jih je treba upoštevati, so:






  (a) | pogodbeni pogoji za obdobja, za katera velja možnost, v primerjavi s tržnimi cenami, kot so:






  (i) | znesek plačil za najem v katerem koli obdobju, v katerem velja možnost; |
| --- | --- | --- | --- |

B37

Podjetje na datum začetka najema oceni, ali je precej gotovo, da bo najemnik izrabil možnost podaljšanja najema ali nakupa sredstva, ki je predmet najema, oziroma da ne bo izrabil možnosti odpovedi najema. Podjetje upošteva vsa pomembna dejstva in okoliščine, s katerimi dobi najemnik ekonomsko spodbudo za to, da izrabi možnost ali ne, vključno s pričakovanimi spremembami dejstev in okoliščin od datuma začetka najema do izvršitvenega datuma možnosti. Med dejavniki, ki jih je treba upoštevati, so:

(a)

pogodbeni pogoji za obdobja, za katera velja možnost, v primerjavi s tržnimi cenami, kot so:

(i)

znesek plačil za najem v katerem koli obdobju, v katerem velja možnost;

| (ii) | znesek spremenljivih najemnin ali drugih pogojenih izplačil, kot so plačila kazni za odpoved in jamstev za preostalo vrednost; in |
| --- | --- |

(ii)

znesek spremenljivih najemnin ali drugih pogojenih izplačil, kot so plačila kazni za odpoved in jamstev za preostalo vrednost; in

| (iii) | pogoji za možnosti, ki jih je mogoče izrabiti po poteku začetnih obdobij, v katerih velja možnost (na primer možnost nakupa, ki jo je mogoče izrabiti ob koncu obdobja podaljšanja po ceni, ki je nižja od trenutnih tržnih cen; |
| --- | --- |

(iii)

pogoji za možnosti, ki jih je mogoče izrabiti po poteku začetnih obdobij, v katerih velja možnost (na primer možnost nakupa, ki jo je mogoče izrabiti ob koncu obdobja podaljšanja po ceni, ki je nižja od trenutnih tržnih cen;

| (b) | občutna izboljšanja sredstva v najemu, ki so bila izvedena (ali se pričakuje, da bodo izvedena) v času trajanja pogodbe in se zanje pričakuje, da bo imel najemnik od njih pomembno gospodarsko korist, ko bo mogoče izrabiti možnost podaljšanja ali odpovedi najema oziroma nakupa sredstva, ki je predmet najema; |
| --- | --- |

(b)

občutna izboljšanja sredstva v najemu, ki so bila izvedena (ali se pričakuje, da bodo izvedena) v času trajanja pogodbe in se zanje pričakuje, da bo imel najemnik od njih pomembno gospodarsko korist, ko bo mogoče izrabiti možnost podaljšanja ali odpovedi najema oziroma nakupa sredstva, ki je predmet najema;

| (c) | stroški, povezani z odpovedjo najema, kot so stroški pogajanj, stroški premestitve, stroški določitve novega sredstva, primernega za najemnikove potrebe, stroški vključitve novega sredstva v najemnikovo poslovanje, kazni za odpoved pogodbe in podobni stroški, tudi stroški, povezani z vrnitvijo sredstva, ki je predmet najema, v pogodbeno določenem stanju ali na pogodbeno določen kraj; |
| --- | --- |

(c)

stroški, povezani z odpovedjo najema, kot so stroški pogajanj, stroški premestitve, stroški določitve novega sredstva, primernega za najemnikove potrebe, stroški vključitve novega sredstva v najemnikovo poslovanje, kazni za odpoved pogodbe in podobni stroški, tudi stroški, povezani z vrnitvijo sredstva, ki je predmet najema, v pogodbeno določenem stanju ali na pogodbeno določen kraj;

| (d) | pomen navedenega sredstva, ki je predmet najema, za najemnikovo poslovanje, na primer glede na to, ali gre pri sredstvu, ki je predmet najema, za specializirano sredstvo, glede na kraj, na katerem se nahaja, in glede na razpoložljivost primernih drugih možnosti; in |
| --- | --- |

(d)

pomen navedenega sredstva, ki je predmet najema, za najemnikovo poslovanje, na primer glede na to, ali gre pri sredstvu, ki je predmet najema, za specializirano sredstvo, glede na kraj, na katerem se nahaja, in glede na razpoložljivost primernih drugih možnosti; in

| (e) | pogoji v zvezi z izrabo možnosti (tj. če je mogoče možnost izrabiti samo, če so izpolnjeni določeni pogoji) in verjetnost, da bodo ti pogoji obstajali. |
| --- | --- |

(e)

pogoji v zvezi z izrabo možnosti (tj. če je mogoče možnost izrabiti samo, če so izpolnjeni določeni pogoji) in verjetnost, da bodo ti pogoji obstajali.

| B38 | Možnost za podaljšanje ali odpoved najema se lahko poveže z eno ali več elementi pogodbe (na primer z jamstvom za preostalo vrednost), in sicer tako, da najemnik najemodajalcu jamči najnižji ali nespremenljiv denarni donos, ki je skoraj enak ne glede na to, ali se možnost izrabi ali ne. V takih primerih podjetje ne glede na navodila za po vsebini nespremenljive najemnine iz B42. člena domneva, da je precej gotovo, da bo najemnik izrabil možnost podaljšanja najema oziroma da ne bo izrabil možnosti odpovedi najema. |
| --- | --- |

B38

Možnost za podaljšanje ali odpoved najema se lahko poveže z eno ali več elementi pogodbe (na primer z jamstvom za preostalo vrednost), in sicer tako, da najemnik najemodajalcu jamči najnižji ali nespremenljiv denarni donos, ki je skoraj enak ne glede na to, ali se možnost izrabi ali ne. V takih primerih podjetje ne glede na navodila za po vsebini nespremenljive najemnine iz B42. člena domneva, da je precej gotovo, da bo najemnik izrabil možnost podaljšanja najema oziroma da ne bo izrabil možnosti odpovedi najema.

| B39 | Krajše, kot je obdobje, v katerem najema ni mogoče odpovedati, verjetneje je, da bo najemnik izkoristil možnost podaljšanja najema, oziroma da ne bo izkoristil možnost odpovedi najema. Razlog za to je, da bodo stroški, povezani s pridobitvijo nadomestnega sredstva, verjetno sorazmerno toliko višji, kolikor krajše bo obdobje, v katerem najema ni mogoče odpovedati. |
| --- | --- |

B39

Krajše, kot je obdobje, v katerem najema ni mogoče odpovedati, verjetneje je, da bo najemnik izkoristil možnost podaljšanja najema, oziroma da ne bo izkoristil možnost odpovedi najema. Razlog za to je, da bodo stroški, povezani s pridobitvijo nadomestnega sredstva, verjetno sorazmerno toliko višji, kolikor krajše bo obdobje, v katerem najema ni mogoče odpovedati.

| B40 | Najemnikovo preteklo ravnanje glede obdobja, v katerem je običajno uporabljal določene vrste sredstev (ne glede nato, ali jih je imel v najemu ali v lasti), in gospodarski razlogi za to so lahko koristen vir informacij pri ocenjevanju, ali je precej verjetno, da bo najemnik možnost izrabil ali ne. Če je najemnik na primer uporabljal določene vrste sredstev določeno obdobje ali če pogosto izkoristi možnost za najem določenih vrst sredstev, ki so predmet najema, bo pri oceni, ali je precej verjetno, da bo izrabil možnost za najem teh sredstev, upošteval gospodarske razloge za svoje ravnanje v preteklosti. |
| --- | --- |

B40

Najemnikovo preteklo ravnanje glede obdobja, v katerem je običajno uporabljal določene vrste sredstev (ne glede nato, ali jih je imel v najemu ali v lasti), in gospodarski razlogi za to so lahko koristen vir informacij pri ocenjevanju, ali je precej verjetno, da bo najemnik možnost izrabil ali ne. Če je najemnik na primer uporabljal določene vrste sredstev določeno obdobje ali če pogosto izkoristi možnost za najem določenih vrst sredstev, ki so predmet najema, bo pri oceni, ali je precej verjetno, da bo izrabil možnost za najem teh sredstev, upošteval gospodarske razloge za svoje ravnanje v preteklosti.

| B41 | 20. člen določa, da najemnik po datumu začetka najema ponovno oceni obdobje najema ob nastopu pomembnega dogodka ali pomembne spremembe okoliščin, ki jih najemnik obvladuje in ki vplivajo na to, ali je precej gotovo, da bo najemnik izrabil možnost, ki prej ni bila upoštevana pri določitvi trajanja najema, ali da ne bo izrabil možnosti, ki je bila prej upoštevana pri njegovi določitvi trajanja najema. Pomembni dogodki ali spremembe okoliščin so na primer:






  (a) | znatna izboljšanja sredstva v najemu, ki na datum začetka najema niso bila predvidena in od katerih bo imel najemnik po pričakovanju pomembno gospodarsko korist, ko bo mogoče izrabiti možnost podaljšanja ali odpovedi najema oziroma nakupa sredstva, ki je predmet najema; |
| --- | --- | --- |

B41

20. člen določa, da najemnik po datumu začetka najema ponovno oceni obdobje najema ob nastopu pomembnega dogodka ali pomembne spremembe okoliščin, ki jih najemnik obvladuje in ki vplivajo na to, ali je precej gotovo, da bo najemnik izrabil možnost, ki prej ni bila upoštevana pri določitvi trajanja najema, ali da ne bo izrabil možnosti, ki je bila prej upoštevana pri njegovi določitvi trajanja najema. Pomembni dogodki ali spremembe okoliščin so na primer:

(a)

znatna izboljšanja sredstva v najemu, ki na datum začetka najema niso bila predvidena in od katerih bo imel najemnik po pričakovanju pomembno gospodarsko korist, ko bo mogoče izrabiti možnost podaljšanja ali odpovedi najema oziroma nakupa sredstva, ki je predmet najema;

| (b) | pomembna sprememba ali prilagoditev sredstva, ki je predmet najema, ki na datum začetka najema ni bila predvidena; |
| --- | --- |

(b)

pomembna sprememba ali prilagoditev sredstva, ki je predmet najema, ki na datum začetka najema ni bila predvidena;

| (c) | sklenitev podnajema sredstva, ki je predmet najema, za obdobje, ki je daljše od predhodno določenega trajanja najema; in |
| --- | --- |

(c)

sklenitev podnajema sredstva, ki je predmet najema, za obdobje, ki je daljše od predhodno določenega trajanja najema; in

| (d) | najemnikova poslovna odločitev, ki je neposrednega pomena za to, ali bo izrabil možnost ali ne (na primer odločitev za podaljšanje najema dopolnilnega sredstva, odsvojitev alternativnega sredstva ali poslovne enote, v kateri se sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, uporablja). |
| --- | --- |

(d)

najemnikova poslovna odločitev, ki je neposrednega pomena za to, ali bo izrabil možnost ali ne (na primer odločitev za podaljšanje najema dopolnilnega sredstva, odsvojitev alternativnega sredstva ali poslovne enote, v kateri se sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, uporablja).

Po vsebini nespremenljiva plačila najemnine (27.(a), 36.(c) in 70.(a) člen)

Po vsebini nespremenljiva plačila najemnine (27.(a), 36.(c) in 70.(a) člen)

| B42 | V najemninah so zajeta vsa po vsebini nespremenljiva plačila. Po vsebini nespremenljiva plačila so plačila, ki so po obliki spremenljiva, po vsebini pa neizogibna. Za po vsebini nespremenljiva plačila gre na primer, če:






  (a) | so plačila strukturirana kot spremenljive najemnine, vendar niso zares spremenljiva. V navedenih najemninah so zajete spremenljive določbe, ki so brez ekonomske vsebine. Taka plačila so na primer:






  (i) | najemnine, ki se plačajo samo, če lahko sredstvo dokazljivo deluje med najemom ali če se zgodi nekaj, za kar v resnici ni mogoče, da se ne bi zgodilo, ali |
| --- | --- | --- | --- |

B42

V najemninah so zajeta vsa po vsebini nespremenljiva plačila. Po vsebini nespremenljiva plačila so plačila, ki so po obliki spremenljiva, po vsebini pa neizogibna. Za po vsebini nespremenljiva plačila gre na primer, če:

(a)

so plačila strukturirana kot spremenljive najemnine, vendar niso zares spremenljiva. V navedenih najemninah so zajete spremenljive določbe, ki so brez ekonomske vsebine. Taka plačila so na primer:

(i)

najemnine, ki se plačajo samo, če lahko sredstvo dokazljivo deluje med najemom ali če se zgodi nekaj, za kar v resnici ni mogoče, da se ne bi zgodilo, ali

| (ii) | najemnine, ki so na začetku sicer strukturirane kot spremenljive, vezane na uporabo sredstva, ki je predmet najema, vendar bodo ob določenem času po datumu začetka najema prenehale biti spremenljive, tako da bodo plačila v preostalem obdobju najema nespremenljiva. Ko taka plačila prenehajo biti spremenljiva, se štejejo za po vsebini nespremenljiva; |
| --- | --- |

(ii)

najemnine, ki so na začetku sicer strukturirane kot spremenljive, vezane na uporabo sredstva, ki je predmet najema, vendar bodo ob določenem času po datumu začetka najema prenehale biti spremenljive, tako da bodo plačila v preostalem obdobju najema nespremenljiva. Ko taka plačila prenehajo biti spremenljiva, se štejejo za po vsebini nespremenljiva;

| (b) | bi najemnik lahko plačal več nizov najemnin, vendar je samo eden od teh nizov realno možen. V tem primeru podjetje ta realno možni niz najemnin šteje za najemnine; |
| --- | --- |

(b)

bi najemnik lahko plačal več nizov najemnin, vendar je samo eden od teh nizov realno možen. V tem primeru podjetje ta realno možni niz najemnin šteje za najemnine;

| (c) | bi najemnik lahko plačal več realno možnih nizov najemnin, vendar mora plačati vsaj enega od njih. Podjetje v tem primeru za najemnine šteje tisti niz najemnin, ki je v skupnem znesku najnižji (na diskontirani osnovi). |
| --- | --- |

(c)

bi najemnik lahko plačal več realno možnih nizov najemnin, vendar mora plačati vsaj enega od njih. Podjetje v tem primeru za najemnine šteje tisti niz najemnin, ki je v skupnem znesku najnižji (na diskontirani osnovi).

Povezanost najemnika s sredstvom, ki je predmet najema, pred datumom začetka najema

Povezanost najemnika s sredstvom, ki je predmet najema, pred datumom začetka najema

Najemnikovi stroški, povezani z gradnjo ali zasnovo sredstva, ki je predmet najema

Najemnikovi stroški, povezani z gradnjo ali zasnovo sredstva, ki je predmet najema

| B43 | Podjetje se lahko dogovori za najem, še preden je sredstvo, ki je predmet najema, najemniku na razpolago za uporabo. Pri nekaterih najemih je treba sredstvo, ki je predmet najema, morda šele zgraditi ali ga predelati za najemnikovo uporabo. Glede na pogoje pogodbe se lahko od najemnika zahtevajo plačila v zvezi z gradnjo ali zasnovo sredstva. |
| --- | --- |

B43

Podjetje se lahko dogovori za najem, še preden je sredstvo, ki je predmet najema, najemniku na razpolago za uporabo. Pri nekaterih najemih je treba sredstvo, ki je predmet najema, morda šele zgraditi ali ga predelati za najemnikovo uporabo. Glede na pogoje pogodbe se lahko od najemnika zahtevajo plačila v zvezi z gradnjo ali zasnovo sredstva.

| B44 | Če najemniku nastanejo stroški v zvezi z gradnjo ali zasnovo sredstva, ki je predmet najema, jih obračuna z uporabo drugih veljavnih standardov, kot je MRS 16. Stroški, povezani z gradnjo ali zasnovo sredstva, ki je predmet najema, ne zajemajo najemnikovih plačil za pravico do uporabe sredstva, ki je predmet najema. Plačila za pravico do uporabe sredstva, ki je predmet najema, so najemnine, ne glede na to, kdaj so plačana. |
| --- | --- |

B44

Če najemniku nastanejo stroški v zvezi z gradnjo ali zasnovo sredstva, ki je predmet najema, jih obračuna z uporabo drugih veljavnih standardov, kot je MRS 16. Stroški, povezani z gradnjo ali zasnovo sredstva, ki je predmet najema, ne zajemajo najemnikovih plačil za pravico do uporabe sredstva, ki je predmet najema. Plačila za pravico do uporabe sredstva, ki je predmet najema, so najemnine, ne glede na to, kdaj so plačana.

Pravni naslov za sredstvo, ki je predmet najema

Pravni naslov za sredstvo, ki je predmet najema

| B45 | Najemnik lahko pridobi pravni naslov za sredstvo, ki je predmet najema, še preden se to sredstvo prenese na najemodajalca in se sredstvo da najemniku v najem. Pridobitev pravnega naslova sama po sebi ni odločilna za obračunavanje transakcije. |
| --- | --- |

B45

Najemnik lahko pridobi pravni naslov za sredstvo, ki je predmet najema, še preden se to sredstvo prenese na najemodajalca in se sredstvo da najemniku v najem. Pridobitev pravnega naslova sama po sebi ni odločilna za obračunavanje transakcije.

| B46 | Če najemnik obvladuje (ali začne obvladovati) sredstvo, ki je predmet najema, še preden se to sredstvo prenese na najemodajalca, gre za transakcijo prodaje s povratnim najemom, ki se obračunava z uporabo 98.–103. člena. |
| --- | --- |

B46

Če najemnik obvladuje (ali začne obvladovati) sredstvo, ki je predmet najema, še preden se to sredstvo prenese na najemodajalca, gre za transakcijo prodaje s povratnim najemom, ki se obračunava z uporabo 98.–103. člena.

| B47 | Če pa najemnik ne začne obvladovati sredstva, ki je predmet najema, še preden se to sredstvo prenese na najemodajalca, ne gre za transakcijo prodaje s povratnim najemom. To velja na primer, če se proizvajalec, najemodajalec in najemnik dogovorijo za transakcijo, v kateri najemodajalec kupi sredstvo od proizvajalca in ga nato da v najem najemniku. Najemnik lahko pridobi pravni naslov za sredstvo, ki je predmet najema, še preden se pravni naslov prenese na najemodajalca. Če v tem primeru najemnik pridobi pravni naslov za sredstvo, ki je predmet najema, vendar ne začne obvladovati sredstva, preden se to sredstvo prenese na najemodajalca, se transakcija ne obračuna kot transakcija prodaje s povratnim najemom, temveč kot najem. |
| --- | --- |

B47

Če pa najemnik ne začne obvladovati sredstva, ki je predmet najema, še preden se to sredstvo prenese na najemodajalca, ne gre za transakcijo prodaje s povratnim najemom. To velja na primer, če se proizvajalec, najemodajalec in najemnik dogovorijo za transakcijo, v kateri najemodajalec kupi sredstvo od proizvajalca in ga nato da v najem najemniku. Najemnik lahko pridobi pravni naslov za sredstvo, ki je predmet najema, še preden se pravni naslov prenese na najemodajalca. Če v tem primeru najemnik pridobi pravni naslov za sredstvo, ki je predmet najema, vendar ne začne obvladovati sredstva, preden se to sredstvo prenese na najemodajalca, se transakcija ne obračuna kot transakcija prodaje s povratnim najemom, temveč kot najem.

Najemnikova razkritja (59. člen)

Najemnikova razkritja (59. člen)

| B48 | Pri ugotavljanju, ali so za izpolnitev cilja razkritja iz 51. člena potrebne dodatne informacije, najemnik upošteva:






  (a) | ali so te informacije pomembne za uporabnike računovodskih izkazov. Najemnik da na razpolago dodatne informacije iz 59. člena samo, če bodo te informacije po pričakovanju pomembne za uporabnike računovodskih izkazov. V tem okviru bo verjetno tako, če bodo uporabniki z njihovo pomočjo lahko razumeli:






  (i) | prožnost, ki jo omogočajo najemi. Najemi lahko omogočajo prožnost na primer, če lahko najemnik zmanjša svojo izpostavljenost z izrabo možnosti za odpoved ali obnovitev najema pod ugodnimi pogoji; |
| --- | --- | --- | --- |

B48

Pri ugotavljanju, ali so za izpolnitev cilja razkritja iz 51. člena potrebne dodatne informacije, najemnik upošteva:

(a)

ali so te informacije pomembne za uporabnike računovodskih izkazov. Najemnik da na razpolago dodatne informacije iz 59. člena samo, če bodo te informacije po pričakovanju pomembne za uporabnike računovodskih izkazov. V tem okviru bo verjetno tako, če bodo uporabniki z njihovo pomočjo lahko razumeli:

(i)

prožnost, ki jo omogočajo najemi. Najemi lahko omogočajo prožnost na primer, če lahko najemnik zmanjša svojo izpostavljenost z izrabo možnosti za odpoved ali obnovitev najema pod ugodnimi pogoji;

| (ii) | omejitve, ki jih nalaga najem. Z najemom se lahko nalagajo omejitve na primer, če se od najemnika zahteva, da ohranja določene finančne kazalnike; |
| --- | --- |

(ii)

omejitve, ki jih nalaga najem. Z najemom se lahko nalagajo omejitve na primer, če se od najemnika zahteva, da ohranja določene finančne kazalnike;

| (iii) | občutljivost sporočenih informacij na ključne spremenljivke. Na sporočene informacije lahko na primer vplivajo prihodnje spremenljive najemnine; |
| --- | --- |

(iii)

občutljivost sporočenih informacij na ključne spremenljivke. Na sporočene informacije lahko na primer vplivajo prihodnje spremenljive najemnine;

| (iv) | izpostavljenost drugim tveganjem, ki izhajajo iz najemov; |
| --- | --- |

(iv)

izpostavljenost drugim tveganjem, ki izhajajo iz najemov;

| (v) | odstopanja od panožne prakse. Med takimi odstopanji so lahko na primer nenavadni ali edinstveni pogoji najema, ki vplivajo na najemnikov portfelj najemov; |
| --- | --- |

(v)

odstopanja od panožne prakse. Med takimi odstopanji so lahko na primer nenavadni ali edinstveni pogoji najema, ki vplivajo na najemnikov portfelj najemov;

| (b) | ali so te informacije razvidne iz informacij, ki so bile predstavljene v izvirnih računovodskih izkazih ali razkrite v pojasnilih. Najemniku ni treba podvajati informacij, ki so že predstavljene drugod v računovodskih izkazih. |
| --- | --- |

(b)

ali so te informacije razvidne iz informacij, ki so bile predstavljene v izvirnih računovodskih izkazih ali razkrite v pojasnilih. Najemniku ni treba podvajati informacij, ki so že predstavljene drugod v računovodskih izkazih.

| B49 | Med dodatnimi informacijami v zvezi s spremenljivimi najemninami, ki so lahko v določenih okoliščinah potrebne za izpolnitev cilja razkritja iz 51. člena, so lahko informacije, s pomočjo katerih lahko uporabniki računovodskih izkazov ocenijo na primer:






  (a) | najemnikove razloge za uporabo spremenljivih najemnin in za prevladovanje takih najemnin; |
| --- | --- | --- |

B49

Med dodatnimi informacijami v zvezi s spremenljivimi najemninami, ki so lahko v določenih okoliščinah potrebne za izpolnitev cilja razkritja iz 51. člena, so lahko informacije, s pomočjo katerih lahko uporabniki računovodskih izkazov ocenijo na primer:

(a)

najemnikove razloge za uporabo spremenljivih najemnin in za prevladovanje takih najemnin;

| (b) | sorazmerno velikost spremenljivih najemnin v primerjavi z nespremenljivimi najemninami; |
| --- | --- |

(b)

sorazmerno velikost spremenljivih najemnin v primerjavi z nespremenljivimi najemninami;

| (c) | ključne spremenljivke, od katerih so odvisne spremenljive najemnine in od katerih je odvisno, kako naj bi se spreminjale glede na spremembe teh ključnih spremenljivk, in |
| --- | --- |

(c)

ključne spremenljivke, od katerih so odvisne spremenljive najemnine in od katerih je odvisno, kako naj bi se spreminjale glede na spremembe teh ključnih spremenljivk, in

| (d) | druge poslovne in finančne posledice spremenljivih najemnin. |
| --- | --- |

(d)

druge poslovne in finančne posledice spremenljivih najemnin.

| B50 | Med dodatnimi informacijami v zvezi z možnostmi podaljšanja ali odpovedi, ki so lahko v določenih okoliščinah potrebne za izpolnitev cilja razkritja iz 51. člena, so lahko informacije, s pomočjo katerih lahko uporabniki računovodskih izkazov ocenijo na primer:






  (a) | najemnikove razloge za izrabo možnosti podaljšanja ali odpovedi in za prevladovanje takih možnosti; |
| --- | --- | --- |

B50

Med dodatnimi informacijami v zvezi z možnostmi podaljšanja ali odpovedi, ki so lahko v določenih okoliščinah potrebne za izpolnitev cilja razkritja iz 51. člena, so lahko informacije, s pomočjo katerih lahko uporabniki računovodskih izkazov ocenijo na primer:

(a)

najemnikove razloge za izrabo možnosti podaljšanja ali odpovedi in za prevladovanje takih možnosti;

| (b) | sorazmerno velikost neobveznih najemnin v primerjavi z nespremenjenimi najemninami; |
| --- | --- |

(b)

sorazmerno velikost neobveznih najemnin v primerjavi z nespremenjenimi najemninami;

neobveznih najemnin

| (c) | prevlado izrabljanja možnosti, ki niso bile upoštevane pri merjenju obveznosti iz najema, in |
| --- | --- |

(c)

prevlado izrabljanja možnosti, ki niso bile upoštevane pri merjenju obveznosti iz najema, in

| (d) | druge poslovne in finančne posledice teh možnosti. |
| --- | --- |

(d)

druge poslovne in finančne posledice teh možnosti.

| B51 | Med dodatnimi informacijami v zvezi z jamstvi za preostalo vrednost, ki so lahko v določenih okoliščinah potrebne za izpolnitev cilja razkritja iz 51. člena, so lahko informacije, s pomočjo katerih lahko uporabniki računovodskih izkazov ocenijo na primer:






  (a) | najemnikove razloge, zaradi katerih je dal jamstva za preostalo vrednost, in za prevladovanje takih jamstev; |
| --- | --- | --- |

B51

Med dodatnimi informacijami v zvezi z jamstvi za preostalo vrednost, ki so lahko v določenih okoliščinah potrebne za izpolnitev cilja razkritja iz 51. člena, so lahko informacije, s pomočjo katerih lahko uporabniki računovodskih izkazov ocenijo na primer:

(a)

najemnikove razloge, zaradi katerih je dal jamstva za preostalo vrednost, in za prevladovanje takih jamstev;

| (b) | višino najemnikove izpostavljenosti tveganju preostale vrednosti; |
| --- | --- |

(b)

višino najemnikove izpostavljenosti tveganju preostale vrednosti;

| (c) | naravo sredstev, ki so predmet najema, za katera so navedena jamstva dana, in |
| --- | --- |

(c)

naravo sredstev, ki so predmet najema, za katera so navedena jamstva dana, in

| (d) | druge poslovne in finančne posledice teh jamstev. |
| --- | --- |

(d)

druge poslovne in finančne posledice teh jamstev.

| B52 | Med dodatnimi informacijami v zvezi s transakcijami prodaje s povratnim najemom, ki so lahko v določenih okoliščinah potrebne za izpolnitev cilja razkritja iz 51. člena, so lahko informacije, s pomočjo katerih lahko uporabniki računovodskih izkazov ocenijo na primer:






  (a) | najemnikove razloge za transakcije prodaje s povratnim najemom in za prevladovanje takih transakcij; |
| --- | --- | --- |

B52

Med dodatnimi informacijami v zvezi s transakcijami prodaje s povratnim najemom, ki so lahko v določenih okoliščinah potrebne za izpolnitev cilja razkritja iz 51. člena, so lahko informacije, s pomočjo katerih lahko uporabniki računovodskih izkazov ocenijo na primer:

(a)

najemnikove razloge za transakcije prodaje s povratnim najemom in za prevladovanje takih transakcij;

| (b) | ključne pogoje posameznih transakcij prodaje s povratnim najemom; |
| --- | --- |

(b)

ključne pogoje posameznih transakcij prodaje s povratnim najemom;

| (c) | plačila, ki niso bila upoštevana pri merjenju obveznosti iz najema, in |
| --- | --- |

(c)

plačila, ki niso bila upoštevana pri merjenju obveznosti iz najema, in

| (d) | učinek transakcij prodaje s povratnim najemom na denarni tok v poročevalskem obdobju. |
| --- | --- |

(d)

učinek transakcij prodaje s povratnim najemom na denarni tok v poročevalskem obdobju.

Najemodajalčevo razvrščanje najemov (61.–66. člen)

Najemodajalčevo razvrščanje najemov (61.–66. člen)

| B53 | Razvrstitev najemov za najemodajalce v tem standardu izhaja iz obsega, v katerem se z najemom prenesejo tveganja in koristi lastništva sredstva, ki je predmet najema. Med tveganji so med drugim možnosti izgub zaradi neizrabljene zmogljivosti ali tehnološke zastarelosti ter nihanj donosa zaradi spreminjanja gospodarskih okoliščin. Koristi so lahko povezane s pričakovanjem, da bo uporaba sredstva, ki je predmet najema, prinašala dobiček v njegovi dobi gospodarne uporabe, in pričakovanjem dobička iz povečane vrednosti ali iz trženja preostale vrednosti. |
| --- | --- |

B53

Razvrstitev najemov za najemodajalce v tem standardu izhaja iz obsega, v katerem se z najemom prenesejo tveganja in koristi lastništva sredstva, ki je predmet najema. Med tveganji so med drugim možnosti izgub zaradi neizrabljene zmogljivosti ali tehnološke zastarelosti ter nihanj donosa zaradi spreminjanja gospodarskih okoliščin. Koristi so lahko povezane s pričakovanjem, da bo uporaba sredstva, ki je predmet najema, prinašala dobiček v njegovi dobi gospodarne uporabe, in pričakovanjem dobička iz povečane vrednosti ali iz trženja preostale vrednosti.

| B54 | V najemni pogodbi so lahko pogoji, s katerimi se najemnine prilagajajo konkretnim spremembam, do katerih pride med datumom sklenitve najema in datumom začetka najema (kot je sprememba najemodajalčevih stroškov s sredstvom, ki je predmet najema, ali sprememba najemodajalčevih stroškov financiranja najema). V tem primeru se za namen razvrstitve najema šteje, da so posledice takih sprememb nastopile na dan sklenitve najema. |
| --- | --- |

B54

V najemni pogodbi so lahko pogoji, s katerimi se najemnine prilagajajo konkretnim spremembam, do katerih pride med datumom sklenitve najema in datumom začetka najema (kot je sprememba najemodajalčevih stroškov s sredstvom, ki je predmet najema, ali sprememba najemodajalčevih stroškov financiranja najema). V tem primeru se za namen razvrstitve najema šteje, da so posledice takih sprememb nastopile na dan sklenitve najema.

| B55 | Kadar najem zajema tako element zemljišč kot tudi element zgradb, najemodajalec za vsak posamezen element oceni, ali predstavlja finančni ali poslovni najem, pri čemer uporablja 62.–66. in B53.–B54. člen. Pri ugotavljanju, ali element zemljišč predstavlja poslovni ali finančni najem, je pomemben dejavnik ta, da imajo zemljišča praviloma neomejeno dobo gospodarne uporabe. |
| --- | --- |

B55

Kadar najem zajema tako element zemljišč kot tudi element zgradb, najemodajalec za vsak posamezen element oceni, ali predstavlja finančni ali poslovni najem, pri čemer uporablja 62.–66. in B53.–B54. člen. Pri ugotavljanju, ali element zemljišč predstavlja poslovni ali finančni najem, je pomemben dejavnik ta, da imajo zemljišča praviloma neomejeno dobo gospodarne uporabe.

| B56 | Kadar je pri razvrščanju in obračunavanju najema zemljišča in zgradb potrebno, najemodajalec ob sklenitvi najema porazdeli vsoto najemnin (vključno z vnaprejšnjimi enkratnimi plačili) med zemljišče in zgradbe sorazmerno z ustreznimi poštenimi vrednostmi najemnih pravic v zemljišču in zgradbah, ki so predmet najema. Če najemnin ni možno zanesljivo porazdeliti med zemljišče ali zgradbe, se celoten najem razvrsti med finančne najeme, razen če je jasno, da sta tako najem zgradb kot zemljišča poslovna najema; v tem primeru, pa celoten najem razvrsti med poslovne najeme. |
| --- | --- |

B56

Kadar je pri razvrščanju in obračunavanju najema zemljišča in zgradb potrebno, najemodajalec ob sklenitvi najema porazdeli vsoto najemnin (vključno z vnaprejšnjimi enkratnimi plačili) med zemljišče in zgradbe sorazmerno z ustreznimi poštenimi vrednostmi najemnih pravic v zemljišču in zgradbah, ki so predmet najema. Če najemnin ni možno zanesljivo porazdeliti med zemljišče ali zgradbe, se celoten najem razvrsti med finančne najeme, razen če je jasno, da sta tako najem zgradb kot zemljišča poslovna najema; v tem primeru, pa celoten najem razvrsti med poslovne najeme.

| B57 | Pri najemu zemljišča in zgradb, pri katerih znesek za element zemljišča ni bistven za najem, lahko najemodajalec zemljišče in zgradbe za namen razvrstitve najema šteje za eno samo enoto in jo razvrsti med finančne ali poslovne najeme, pri čemer uporablja 62.–66. in B53.–B54. člen. Najemodajalec v takem primeru za dobo gospodarne uporabe sredstva, ki je predmet najema, šteje dobo gospodarne uporabe zgradb. |
| --- | --- |

B57

Pri najemu zemljišča in zgradb, pri katerih znesek za element zemljišča ni bistven za najem, lahko najemodajalec zemljišče in zgradbe za namen razvrstitve najema šteje za eno samo enoto in jo razvrsti med finančne ali poslovne najeme, pri čemer uporablja 62.–66. in B53.–B54. člen. Najemodajalec v takem primeru za dobo gospodarne uporabe sredstva, ki je predmet najema, šteje dobo gospodarne uporabe zgradb.

Razvrščanje podnajemov

Razvrščanje podnajemov

| B58 | Pri razvrščanju podnajemov vmesni najemodajalec razvrsti podnajem med finančne ali poslovne najeme ob upoštevanju naslednjega:






  (a) | če gre pri glavnem najemu za kratkoročni najem, ki ga je podjetje kot najemnik obračunalo z uporabo 6. člena, se podnajem razvrsti kot poslovni najem; |
| --- | --- | --- |

B58

Pri razvrščanju podnajemov vmesni najemodajalec razvrsti podnajem med finančne ali poslovne najeme ob upoštevanju naslednjega:

(a)

če gre pri glavnem najemu za kratkoročni najem, ki ga je podjetje kot najemnik obračunalo z uporabo 6. člena, se podnajem razvrsti kot poslovni najem;

| (b) | v nasprotnem primeru se podnajem razvrsti ob upoštevanju sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, ki izhaja iz glavnega najema, in ne ob upoštevanju sredstva, ki je predmet najema (npr. opredmetenega osnovnega sredstva, ki je predmet najema). |
| --- | --- |

(b)

v nasprotnem primeru se podnajem razvrsti ob upoštevanju sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, ki izhaja iz glavnega najema, in ne ob upoštevanju sredstva, ki je predmet najema (npr. opredmetenega osnovnega sredstva, ki je predmet najema).

Priloga C

Datum začetka veljavnosti in prehod

Ta priloga je sestavni del standarda in ima enako veljavo kot drugi deli standarda.

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

| C1 | Podjetje mora uporabljati ta standard za letna poročevalska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2019 ali pozneje. Zgodnejši začetek uporabe je dovoljen za podjetja, ki na datum začetka uporabe tega standarda ali pred tem datumom uporabljajo MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci. Če podjetje ta standard uporabi prej, mora to razkriti. |
| --- | --- |

C1

PREHOD

| C2 | Za namen zahtev iz C1.–C19. člena se za datum začetka uporabe šteje začetek letnega poročevalskega obdobja, v katerem podjetje prvič uporabi ta standard. |
| --- | --- |

C2

Opredelitev najema

| C3 | Praktična rešitev za podjetje je, da mu ni treba ponovno presoditi, ali je pogodba na datum začetka uporabe najemna oziroma ali vsebuje najem. Namesto tega je podjetju dovoljeno, da:






  (a) | ta standard uporabi za pogodbe, ki so bile prej razvrščene med najeme z uporabo MRS 17 Najemi in OPMSRP 4 Določanje, ali dogovor vsebuje najem. Podjetje za te najeme uporabi prehodne zahteve iz C5.–C18. člena; |
| --- | --- | --- |

C3

(a)

ta standard uporabi za pogodbe, ki so bile prej razvrščene med najeme z uporabo MRS 17 Najemi in OPMSRP 4 Določanje, ali dogovor vsebuje najem. Podjetje za te najeme uporabi prehodne zahteve iz C5.–C18. člena;

| (b) | tega standarda ne uporabi za pogodbe, ki prej ob uporabi MRS 17 in OPMSRP 4 niso bile razvrščene med tiste, ki vsebujejo najem. |
| --- | --- |

(b)

tega standarda ne uporabi za pogodbe, ki prej ob uporabi MRS 17 in OPMSRP 4 niso bile razvrščene med tiste, ki vsebujejo najem.

| C4 | Če se podjetje odloči za praktično rešitev iz C3. člena, to razkrije in praktično rešitev uporabi za vse svoje pogodbe. Zato podjetje zahteve iz 9.–11. člena uporabi samo za pogodbe, ki jih je sklenilo (ali spremenilo) na datum začetka uporabe ali po tem datumu. |
| --- | --- |

C4

Najemniki

| C5 | Najemnik ta standard uporabi za svoje najeme:






  (a) | za nazaj za vsako predhodno poročevalsko obdobje, predstavljeno z uporabo MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake; ali |
| --- | --- | --- |

C5

(a)

za nazaj za vsako predhodno poročevalsko obdobje, predstavljeno z uporabo MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake; ali

| (b) | za nazaj s kumulativnim učinkom začetka uporabe tega standarda, pripoznanim na datum začetka uporabe v skladu s C7.–C13. členom. |
| --- | --- |

(b)

za nazaj s kumulativnim učinkom začetka uporabe tega standarda, pripoznanim na datum začetka uporabe v skladu s C7.–C13. členom.

| C6 | Najemnik tisto izmed možnosti iz C5. člena, za katero se je odločil, uporablja dosledno za vse najeme, pri katerih je najemnik. |
| --- | --- |

C6

| C7 | Če se najemnik odloči, da bo uporabljal ta standard v skladu s C5.(b) členom, ne navaja ponovno primerjalnih informacij. Namesto tega pripozna kumulativni učinek začetne uporabe tega standarda kot prilagoditev začetnega stanja zadržanega čistega dobička (ali druge sestavine kapitala, kot je primerno) na datum začetne uporabe. |
| --- | --- |

C7

Najemi, ki so bili prej razvrščeni med poslovne najeme

| C8 | Če se najemnik odloči, da bo uporabljal ta standard v skladu s C5.(b) členom:






  (a) | pri najemih, ki so bili prej razvrščeni kot poslovni najemi z uporabo MRS 17, pripozna obveznost iz najema na datum začetne uporabe. Navedeno obveznost iz najema meri po sedanji vrednosti preostalih najemnin, diskontiranih z uporabo najemnikove predpostavljene obrestne mere za izposojanje na datum začetne uporabe; |
| --- | --- | --- |

C8

(a)

pri najemih, ki so bili prej razvrščeni kot poslovni najemi z uporabo MRS 17, pripozna obveznost iz najema na datum začetne uporabe. Navedeno obveznost iz najema meri po sedanji vrednosti preostalih najemnin, diskontiranih z uporabo najemnikove predpostavljene obrestne mere za izposojanje na datum začetne uporabe;

| (b) | pri najemih, ki so bili prej razvrščeni kot poslovni najemi z uporabo MRS 17, pripozna sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, na datum začetne uporabe. Najemnik se za vsak najem posebej odloči, ali bo to sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, meril:






  (i) | po knjigovodski vrednosti, kot da bi se ta standard uporabljal od datuma začetka najema, vendar diskontirano po najemnikovi predpostavljeni obrestni meri za izposojanje na datum začetne uporabe, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

pri najemih, ki so bili prej razvrščeni kot poslovni najemi z uporabo MRS 17, pripozna sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, na datum začetne uporabe. Najemnik se za vsak najem posebej odloči, ali bo to sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, meril:

(i)

po knjigovodski vrednosti, kot da bi se ta standard uporabljal od datuma začetka najema, vendar diskontirano po najemnikovi predpostavljeni obrestni meri za izposojanje na datum začetne uporabe, ali

| (ii) | v znesku, ki je enak obveznosti iz najema, prilagojenem za znesek vnaprej plačanih ali vračunanih obresti, ki se nanašajo na ta najem, pripoznanem v izkazu finančnega položaja neposredno pred datumom začetne uporabe; |
| --- | --- |

(ii)

v znesku, ki je enak obveznosti iz najema, prilagojenem za znesek vnaprej plačanih ali vračunanih obresti, ki se nanašajo na ta najem, pripoznanem v izkazu finančnega položaja neposredno pred datumom začetne uporabe;

| (c) | za sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, uporabi MRS 36 Oslabitev sredstev na datum začetne uporabe, razen če uporablja praktično rešitev iz C10.(b) člena. |
| --- | --- |

(c)

za sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, uporabi MRS 36 Oslabitev sredstev na datum začetne uporabe, razen če uporablja praktično rešitev iz C10.(b) člena.

| C9 | Pri najemih, ki so bili prej razvrščeni med poslovne najeme z uporabo MRS 17, najemnik ne glede na zahteve iz C8. člena:






  (a) | ni dolžan izvesti prilagoditve ob prehodu za najeme, pri katerih je sredstvo, ki je predmet najema, majhne vrednosti (kot je opisano v B3.–B8. členu) in ki se bodo obračunali z uporabo 6. člena. Te najeme obračuna z uporabo tega standarda od datuma začetne uporabe; |
| --- | --- | --- |

C9

(a)

ni dolžan izvesti prilagoditve ob prehodu za najeme, pri katerih je sredstvo, ki je predmet najema, majhne vrednosti (kot je opisano v B3.–B8. členu) in ki se bodo obračunali z uporabo 6. člena. Te najeme obračuna z uporabo tega standarda od datuma začetne uporabe;

| (b) | ni dolžan izvesti prilagoditve ob prehodu za najeme, ki so bili prej obračunani kot naložbene nepremičnine z uporabo modela poštene vrednosti iz MRS 40 Naložbene nepremičnine. Najemnik sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, in obveznost iz najema, ki izhaja iz teh najemov, obračunava z uporabo MRS 40 in tega standarda od datuma začetne uporabe. |
| --- | --- |

(b)

ni dolžan izvesti prilagoditve ob prehodu za najeme, ki so bili prej obračunani kot naložbene nepremičnine z uporabo modela poštene vrednosti iz MRS 40 Naložbene nepremičnine. Najemnik sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, in obveznost iz najema, ki izhaja iz teh najemov, obračunava z uporabo MRS 40 in tega standarda od datuma začetne uporabe.

| (c) | pri najemih, ki so bili prej razvrščeni med poslovne najeme z uporabo MRS 17 in bodo obračunani kot naložbene nepremičnine z uporabo modela poštene vrednosti iz MRS 40 od datuma začetne uporabe, najemnik meri sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, po pošteni vrednosti na datum začetne uporabe. Najemnik sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, in obveznost iz najema, ki izhaja iz teh najemov, obračunava z uporabo MRS 40 in tega standarda od datuma začetne uporabe. |
| --- | --- |

(c)

pri najemih, ki so bili prej razvrščeni med poslovne najeme z uporabo MRS 17 in bodo obračunani kot naložbene nepremičnine z uporabo modela poštene vrednosti iz MRS 40 od datuma začetne uporabe, najemnik meri sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, po pošteni vrednosti na datum začetne uporabe. Najemnik sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, in obveznost iz najema, ki izhaja iz teh najemov, obračunava z uporabo MRS 40 in tega standarda od datuma začetne uporabe.

| C10 | Če najemnik uporablja ta standard za nazaj v skladu s C5.(b) členom, lahko za najeme, ki so bili prej razvrščeni med poslovne najeme z uporabo MRS 17, uporabi eno ali več od spodaj navedenih praktičnih rešitev. Za vsak primer posebej lahko uporablja naslednje praktične rešitve:






  (a) | uporabi lahko enotno diskontno mero za portfelj najemov z razumno podobnimi značilnostmi (kot so najemi s podobnim preostalim trajanjem najema za podobno vrsto sredstev, ki so predmet najema, v podobnem gospodarskem okolju); |
| --- | --- | --- |

C10

(a)

uporabi lahko enotno diskontno mero za portfelj najemov z razumno podobnimi značilnostmi (kot so najemi s podobnim preostalim trajanjem najema za podobno vrsto sredstev, ki so predmet najema, v podobnem gospodarskem okolju);

| (b) | namesto da bi podal oceno oslabitve, lahko upošteva svojo oceno glede tega, ali so sredstva kočljiva, podano z uporabo MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva pred datumom začetne uporabe. Če se najemnik odloči za to praktično rešitev, prilagodi sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, na datum začetne uporabe za znesek rezervacije za kočljive najeme, pripoznane v izkazu finančnega položaja, neposredno pred datumom začetne uporabe; |
| --- | --- |

(b)

namesto da bi podal oceno oslabitve, lahko upošteva svojo oceno glede tega, ali so sredstva kočljiva, podano z uporabo MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva pred datumom začetne uporabe. Če se najemnik odloči za to praktično rešitev, prilagodi sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, na datum začetne uporabe za znesek rezervacije za kočljive najeme, pripoznane v izkazu finančnega položaja, neposredno pred datumom začetne uporabe;

| (c) | lahko se odloči, da za najeme, pri katerih se trajanje najema konča prej kot v 12 mesecih od datuma začetne uporabe, ne bo uporabil zahtev iz C8. člena. V tem primeru:






  (i) | te najeme obračuna enako kot kratkoročne najeme v skladu s 6. členom in |
| --- | --- | --- |

(c)

lahko se odloči, da za najeme, pri katerih se trajanje najema konča prej kot v 12 mesecih od datuma začetne uporabe, ne bo uporabil zahtev iz C8. člena. V tem primeru:

(i)

te najeme obračuna enako kot kratkoročne najeme v skladu s 6. členom in

| (ii) | stroške, povezane s temu najemi, zajame v razkritju stroškov kratkoročnih najemov v letnem poročevalskem obdobju, v katerem je datum začetne uporabe; |
| --- | --- |

(ii)

stroške, povezane s temu najemi, zajame v razkritju stroškov kratkoročnih najemov v letnem poročevalskem obdobju, v katerem je datum začetne uporabe;

| (d) | začetne neposredne stroške lahko izključi iz merjenja sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, na datum začetne uporabe; |
| --- | --- |

(d)

začetne neposredne stroške lahko izključi iz merjenja sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, na datum začetne uporabe;

| (e) | uporabi lahko ugotovitve za nazaj, na primer pri določanju trajanja najema, če pogodba vsebuje možnost podaljšanja ali odpovedi najema. |
| --- | --- |

(e)

uporabi lahko ugotovitve za nazaj, na primer pri določanju trajanja najema, če pogodba vsebuje možnost podaljšanja ali odpovedi najema.

Najemi, ki so bili prej razvrščeni med finančne najeme

| C11 | Če se najemnik odloči, da bo ta standard v skladu s C5.(b) členom uporabil za najeme, ki so bili razvrščeni med finančne najeme z uporabo MRS 17, se za knjigovodsko vrednost sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe, in obveznosti iz najema šteje knjigovodska vrednost sredstva v najemu in obveznosti iz najema neposredno pred tem datumom, izmerjena z uporabo MRS 17. Pri teh najemih najemnik sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, in obveznost iz najema obračuna z uporabo tega standarda od datuma začetne uporabe. |
| --- | --- |

C11

Razkrivanje

| C12 | Če se najemnik odloči za uporabo tega standarda v skladu s C5.(b) členom, razkrije informacije o začetni uporabi, zahtevane v 28. členu MRS 8, razen informacij iz 28.(f) člena MRS 8. Namesto informacij iz 28.(f) člena MRS 8 razkrije:






  (a) | tehtano povprečje svoje predpostavljene obrestne mere za izposojanje, uporabljene za obveznosti iz najema, pripoznane v izkazu finančnega položaja na datum začetne uporabe, in |
| --- | --- | --- |

C12

(a)

tehtano povprečje svoje predpostavljene obrestne mere za izposojanje, uporabljene za obveznosti iz najema, pripoznane v izkazu finančnega položaja na datum začetne uporabe, in

| (b) | pojasnilo glede razlike med:






  (i) | obvezami za poslovni najem, razkritimi z uporabo MRS 17 ob koncu zadnjega letnega poročevalskega obdobja pred datumom začetne uporabe, diskontiranimi z uporabo predpostavljene obrestne mere za izposojanje na datum začetne uporabe, kot je opisano v C8.(a) členu, in |
| --- | --- | --- |

(b)

pojasnilo glede razlike med:

(i)

obvezami za poslovni najem, razkritimi z uporabo MRS 17 ob koncu zadnjega letnega poročevalskega obdobja pred datumom začetne uporabe, diskontiranimi z uporabo predpostavljene obrestne mere za izposojanje na datum začetne uporabe, kot je opisano v C8.(a) členu, in

| (ii) | obveznostmi iz najema, pripoznanimi v izkazu finančnega položaja na datum začetne uporabe. |
| --- | --- |

(ii)

obveznostmi iz najema, pripoznanimi v izkazu finančnega položaja na datum začetne uporabe.

| C13 | Če najemnik uporablja eno ali več praktičnih rešitev iz C10. člena, to razkrije. |
| --- | --- |

C13

Najemodajalci

| C14 | Razen kot je opisano v C15. členu, najemodajalcu ni treba opraviti prilagoditev ob prehodu za najeme, pri katerih je najemodajalec, te najeme pa obračuna z uporabo tega standarda od datuma začetne uporabe. |
| --- | --- |

C14

| C15 | Vmesni najemodajalec:






  (a) | ponovno oceni podnajeme, ki so bili razvrščeni med poslovne najeme z uporabo MRS 17 in na datum začetne uporabe še niso potekli, da lahko za vsak podnajem ugotovi, ali naj se razvrsti med poslovne ali finančne najeme z uporabo tega standarda. To oceno izvede na datum začetne uporabe na podlagi preostalih pogodbenih pogojev glavnega najema in podnajema na ta datum; |
| --- | --- | --- |

C15

(a)

ponovno oceni podnajeme, ki so bili razvrščeni med poslovne najeme z uporabo MRS 17 in na datum začetne uporabe še niso potekli, da lahko za vsak podnajem ugotovi, ali naj se razvrsti med poslovne ali finančne najeme z uporabo tega standarda. To oceno izvede na datum začetne uporabe na podlagi preostalih pogodbenih pogojev glavnega najema in podnajema na ta datum;

| (b) | za podnajeme, ki so bili razvrščeni med poslovne najeme z uporabo MRS 17, ob uporabi tega standarda pa se štejejo za finančne najeme, podnajem obračuna kot nov finančni najem, ki je bil sklenjen na datum začetne uporabe. |
| --- | --- |

(b)

za podnajeme, ki so bili razvrščeni med poslovne najeme z uporabo MRS 17, ob uporabi tega standarda pa se štejejo za finančne najeme, podnajem obračuna kot nov finančni najem, ki je bil sklenjen na datum začetne uporabe.

Transakcije prodaje s povratnim najemom pred datumom začetne uporabe

| C16 | Podjetje ne oceni ponovno transakcij prodaje s povratnim najemom, ki so bile sklenjene pred datumom začetne uporabe, da bi ugotovilo, ali sredstvo, ki je predmet najema, izpolnjuje zahteve iz MSRP 15 za obračunavanje kot prodaja. |
| --- | --- |

C16

| C17 | Če je bila transakcija prodaje s povratnim najemom obračunana kot prodaja in finančni najem z uporabo MRS 17, prodajalec-najemnik:






  (a) | povratni najem obračuna enako kot druge finančne najeme, ki obstajajo na datum začetne uporabe, in |
| --- | --- | --- |

C17

(a)

povratni najem obračuna enako kot druge finančne najeme, ki obstajajo na datum začetne uporabe, in

| (b) | še naprej amortizira dobiček iz prodaje skozi trajanje najema. |
| --- | --- |

(b)

še naprej amortizira dobiček iz prodaje skozi trajanje najema.

| C18 | Če je bila transakcija prodaje s povratnim najemom obračunana kot prodaja in poslovni najem z uporabo MRS 17, prodajalec-najemnik:






  (a) | povratni najem obračuna enako kot druge poslovne najeme, ki obstajajo na datum začetne uporabe, in |
| --- | --- | --- |

C18

(a)

povratni najem obračuna enako kot druge poslovne najeme, ki obstajajo na datum začetne uporabe, in

| (b) | prilagodi povratni najem sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe, za odloženi dobiček ali izgubo, ki se nanaša na netržne pogoje, pripoznane v izkazu finančnega položaja neposredno pred datumom začetne uporabe. |
| --- | --- |

(b)

prilagodi povratni najem sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe, za odloženi dobiček ali izgubo, ki se nanaša na netržne pogoje, pripoznane v izkazu finančnega položaja neposredno pred datumom začetne uporabe.

Zneski, predhodno pripoznani glede na poslovne kombinacije

| C19 | Če je najemnik predhodno pripoznal sredstvo ali obveznost z uporabo MSRP 3 Poslovne združitve glede na ugodne ali neugodne pogoje poslovnega najema, pridobljenega v sklopu poslovne kombinacije, najemnik odpravi pripoznanje tega sredstva ali obveznosti, knjigovodsko vrednost sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, pa prilagodi za ustrezni znesek na datum začetne uporabe. |
| --- | --- |

C19

Sklici na MSRP 9

| C20 | Če podjetje uporablja ta standard, vendar še ne uporablja MSRP 9 Finančni instrumenti, vsako sklicevanje MSRP 9 v tem standardu pomeni sklicevanje na MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje. |
| --- | --- |

C20

RAZVELJAVITEV DRUGIH STANDARDOV

| C21 | Ta standard nadomešča naslednje standarde in pojasnila:






  (a) | MRS 17 Najemi; |
| --- | --- | --- |

C21

(a)

MRS 17 Najemi;

| (b) | OPMSRP 4 Določanje, ali dogovor vsebuje najem; |
| --- | --- |

(b)

OPMSRP 4 Določanje, ali dogovor vsebuje najem;

| (c) | SOP-15 Poslovni najemi – spodbudnine in |
| --- | --- |

(c)

SOP-15 Poslovni najemi – spodbudnine in

| (d) | SOP-27 Ocenjevanje vsebine transakcij, ki vključujejo pravno obliko najema. |
| --- | --- |

(d)

SOP-27 Ocenjevanje vsebine transakcij, ki vključujejo pravno obliko najema.

Dodatek D

Spremembe drugih standardov

Ta dodatek določa spremembe drugih standardov, ki so posledica izdaje tega standarda s strani UOMRS. Podjetje mora uporabiti spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2019 ali pozneje. Če podjetje uporabi ta standard pred tem datumom, mora za obdobje pred tem datumom uporabiti tudi te spremembe.

Podjetje ne sme uporabljati MSRP 16, dokler ne uporablja MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci (glej C1. člen).

Zato so za standarde, ki so veljali na dan 1. januarja 2016, spremembe v tem dodatku predstavljene na podlagi besedila navedenih standardov, ki so veljali 1. januarja 2016, kot so bili spremenjeni z MSRP 15. Besedilo navedenih standardov v tem dodatku ne vsebuje drugih sprememb, ki 1. januarja 2016 niso veljale.

Za standarde, ki niso veljali na dan 1. januarja 2016, so spremembe v tem dodatku predstavljene na podlagi besedila prve objave navedenega standarda, kot je bil spremenjen z MSRP 15. Besedilo navedenih standardov v tem dodatku ne vsebuje drugih sprememb, ki 1. januarja 2016 niso veljale.

MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja

Spremeni se 30. člen in doda 39.AB člen.

Uporaba poštene vrednosti kot predpostavljene vrednosti

| 30. | Če podjetje v svojem začetnem izkazu finančnega položaja v skladu z MSRP uporablja pošteno vrednost kot predpostavljeno vrednost za postavko opredmetenih osnovnih sredstev, naložbeno nepremičnino, neopredmeteno sredstvo ali sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe (glej D5. in D7. člen), morajo prvi računovodski izkazi podjetja v skladu z MSRP za vsako vrstično postavko v začetnem izkazu finančnega položaja v skladu z MSRP razkriti:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

30.

(a)

...

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 39AB | Z MSRP 16 Najemi, izdanim januarja 2016, so bili spremenjeni 30., C4., D1., D7., D8.B in D9. člen, D9.A člen je bil črtan in dodani so bili D9.B–D9.E členi. Podjetje mora uporabljati navedene spremembe, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

39AB

Spremeni se C4. člen.

Izjeme za poslovne združitve

...

| C4 | Če podjetje, ki prvikrat uporabi MSRP, ob prvi uporabi MSRP 3 tega standarda ne uporabi za nazaj za preteklo poslovno združitev, ima to za navedeno poslovno združitev naslednje posledice:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

C4

(a)

...

| (f) | Če sredstvo, ki je bilo pridobljeno, ali obveznost, ki je bila prevzeta v prejšnji poslovni združitvi, nista bila pripoznana v skladu s prejšnjimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli, v začetnem izkazu finančnega položaja v skladu z MSRP znesek, ki se šteje kot nabavna vrednost, ni nič. Namesto tega ga mora prevzemnik v svojem konsolidiranem izkazu finančnega položaja pripoznati in meriti na podlagi, ki bi jo MSRP zahtevali v izkazu finančnega položaja prevzetega podjetja. Za ponazoritev: če prevzemnik v skladu s prejšnjimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli ni usredstvil finančnih najemov, prevzetih v pretekli poslovni združitvi, v kateri je bil najemnik, mora te najeme usredstviti v svojih konsolidiranihračunovodskih izkazih, kakor bi MSRP 16 Najemi zahteval, da prevzeto podjetje naredi v svojem izkazu finančnega položaja v skladu z MSRP. Podobno, če prevzemnik v skladu s prejšnjimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli ni pripoznal pogojne obveznosti, ki na datum prehoda na MSRP še vedno obstaja, mora to pogojno obveznost pripoznati na ta datum, razen če bi MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva prepovedoval njeno pripoznanje v računovodskih izkazih prevzetega podjetja. Če pa sta bila sredstvo ali obveznost vključena v dobro ime v skladu s prejšnjimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli, vendar bi bila v skladu z MSRP 3 pripoznana ločeno, navedeno sredstvo ali obveznost ostaneta v dobrem imenu, razen če bi MSRP zahtevali, da se pripoznata v računovodskih izkazih prevzetega podjetja. |
| --- | --- |

(f)

Če sredstvo, ki je bilo pridobljeno, ali obveznost, ki je bila prevzeta v prejšnji poslovni združitvi, nista bila pripoznana v skladu s prejšnjimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli, v začetnem izkazu finančnega položaja v skladu z MSRP znesek, ki se šteje kot nabavna vrednost, ni nič. Namesto tega ga mora prevzemnik v svojem konsolidiranem izkazu finančnega položaja pripoznati in meriti na podlagi, ki bi jo MSRP zahtevali v izkazu finančnega položaja prevzetega podjetja. Za ponazoritev: če prevzemnik v skladu s prejšnjimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli ni usredstvil finančnih najemov, prevzetih v pretekli poslovni združitvi, v kateri je bil najemnik, mora te najeme usredstviti v svojih konsolidiranihračunovodskih izkazih, kakor bi MSRP 16 Najemi zahteval, da prevzeto podjetje naredi v svojem izkazu finančnega položaja v skladu z MSRP. Podobno, če prevzemnik v skladu s prejšnjimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli ni pripoznal pogojne obveznosti, ki na datum prehoda na MSRP še vedno obstaja, mora to pogojno obveznost pripoznati na ta datum, razen če bi MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva prepovedoval njeno pripoznanje v računovodskih izkazih prevzetega podjetja. Če pa sta bila sredstvo ali obveznost vključena v dobro ime v skladu s prejšnjimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli, vendar bi bila v skladu z MSRP 3 pripoznana ločeno, navedeno sredstvo ali obveznost ostaneta v dobrem imenu, razen če bi MSRP zahtevali, da se pripoznata v računovodskih izkazih prevzetega podjetja.

| (g) | ... |
| --- | --- |

(g)

...

V Prilogi D se spremenijo D1., D7., D8.B in D9. člen. D9.A člen se črta. Dodajo se D9.B–D9.E členi.

Izvzetje iz drugih MSRP

...

| D1 | Podjetje lahko po svoji izbiri uporablja eno ali več naslednjih izjem:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

D1

(a)

...

| (d) | najemi (D9. člen in D9.B–D9E člen); |
| --- | --- |

(d)

najemi (D9. člen in D9.B–D9E člen);

...

Predpostavljena vrednost

...

| D7 | Izbira v D5. in D6. členu je na voljo tudi za:






  (a) | naložbene nepremičnine, če se podjetje odloči za uporabo modela nabavne vrednosti v MRS 40 Naložbene nepremičnine; |
| --- | --- | --- |

D7

(a)

naložbene nepremičnine, če se podjetje odloči za uporabo modela nabavne vrednosti v MRS 40 Naložbene nepremičnine;

| (aa) | sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe (MSRP 16 Najemi) in |
| --- | --- |

(aa)

sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe (MSRP 16 Najemi) in

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

...

| D8B | Nekatera podjetja imajo v lasti opredmetena osnovna sredstva, sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, ali neopredmetena sredstva, ki se uporabljajo ali so se predhodno uporabljala pri poslovanju, za katerega velja regulacija cen. Knjigovodska vrednost takšnih postavk lahko vključuje zneske, ki so bili določeni v skladu s prejšnjimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli, vendar ne izpolnjujejo pogojev za kapitalizacijo v skladu z MSRP. V tem primeru se lahko podjetje, ki prvikrat uporablja MSRP, odloči, da bo uporabilo knjigovodsko vrednost takšne postavke v skladu s prejšnjimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na dan prehoda na MSRP kot predpostavljeno vrednost. Če podjetje uporablja to izjemo za postavko, ni treba, da jo uporablja za vse postavke. Podjetje na datum prehoda na MSRP preveri oslabitev posamezne postavke, za katero se uporablja ta izjema, v skladu z MRS 36. Za namene tega člena velja za poslovanje regulacija cen, če cene ureja okvirna ureditev za določanje cen, ki se lahko odjemalcem zaračunajo za blago in storitve, to okvirno ureditev pa nadzoruje in/ali odobri regulator cen (v skladu z opredelitvijo v MSRP 14 Zakonsko predpisani odlog plačila računov). |
| --- | --- |

D8B

Najemi

| D9 | Podjetje, ki prvikrat uporabi MSRP, lahko oceni, ali pogodba, ki obstaja na datum prehoda na MSRP, vsebuje najem, z uporabo 9.–11. člena MSRP 16 za te pogodbe na podlagi dejstev in okoliščin, ki obstajajo na ta datum. |
| --- | --- |

D9

| D9A | [črtano] |
| --- | --- |

D9A

| D9B | Če podjetje, ki prvikrat uporabi MSRP in ki je najemnik, pripozna obveznosti iz najema in sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe“ lahko za vse svoje najeme uporabi naslednji pristop (ob upoštevanju praktičnih rešitev iz D9.D člena):






  (a) | izmeri obveznost iz najema na datum prehoda na MSRP. Najemnik, ki izbere ta pristop, navedeno obveznost iz najema izmeri po sedanji vrednosti preostalih najemnin (glej D9.E člen), diskontiranih z uporabo najemnikove predpostavljene obrestne mere za izposojanje (glej D9.E člen) na datum prehoda na MSRP; |
| --- | --- | --- |

D9B

(a)

izmeri obveznost iz najema na datum prehoda na MSRP. Najemnik, ki izbere ta pristop, navedeno obveznost iz najema izmeri po sedanji vrednosti preostalih najemnin (glej D9.E člen), diskontiranih z uporabo najemnikove predpostavljene obrestne mere za izposojanje (glej D9.E člen) na datum prehoda na MSRP;

| (b) | meri obveznost iz najema na datum prehoda na MSRP. Najemnik se za vsak najem posebej odloči, ali bo to sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, meril:






  (i) | po knjigovodski vrednosti, kot da bi se MSRP 16 uporabljal od datuma začetka najema (glej D9.E člen), vendar diskontirano po najemnikovi predpostavljeni obrestni meri za izposojanje na datum prehoda na MSRP, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

meri obveznost iz najema na datum prehoda na MSRP. Najemnik se za vsak najem posebej odloči, ali bo to sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, meril:

(i)

po knjigovodski vrednosti, kot da bi se MSRP 16 uporabljal od datuma začetka najema (glej D9.E člen), vendar diskontirano po najemnikovi predpostavljeni obrestni meri za izposojanje na datum prehoda na MSRP, ali

| (ii) | v znesku, enakem obveznosti iz najema, prilagojenem za znesek vnaprej plačanih ali vračunanih najemnin, ki se nanašajo na ta najem, pripoznanem v izkazu finančnega položaja neposredno pred datumom prehoda na MSRP; |
| --- | --- |

(ii)

v znesku, enakem obveznosti iz najema, prilagojenem za znesek vnaprej plačanih ali vračunanih najemnin, ki se nanašajo na ta najem, pripoznanem v izkazu finančnega položaja neposredno pred datumom prehoda na MSRP;

| (c) | za sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, uporabi MRS 36 na datum prehoda na MSRP. |
| --- | --- |

(c)

za sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, uporabi MRS 36 na datum prehoda na MSRP.

| D9C | Pri najemih, ki ustrezajo opredelitvi naložbenih nepremičnin v MRS 40 in se merijo z uporabo modela poštene vrednosti v MRS 40 od datuma prehoda na MSRP, podjetje, ki prvikrat uporabi MSRP in ki je najemnik, ne glede na zahteve iz D9.B člena meri sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, po pošteni vrednosti na datum prehoda na MSRP. |
| --- | --- |

D9C

| D9D | Podjetje, ki prvikrat uporabi MSRP in je najemnik, si lahko na datum prehoda na MSRP izbere eno ali več od naslednjih možnosti, ki jih uporabi za vsak najem posebej:






  (a) | lahko uporabi eno samo diskontno mero za portfelj najemov z razumno podobnimi značilnostmi (na primer s podobnim preostalim trajanjem najema za podobno vrsto sredstev, ki so predmet najema, v podobnem gospodarskem okolju); |
| --- | --- | --- |

D9D

(a)

lahko uporabi eno samo diskontno mero za portfelj najemov z razumno podobnimi značilnostmi (na primer s podobnim preostalim trajanjem najema za podobno vrsto sredstev, ki so predmet najema, v podobnem gospodarskem okolju);

| (b) | lahko se odloči, da za najeme, pri katerih se trajanje najema (glej D9.E člen) konča prej kot v 12 mesecih od datuma prehoda na MSRP, ne bo uporabil zahtev iz D9.B člena; Namesto tega podjetje te najeme obračuna (vključno z razkritjem informacij o njih), kot da bi bili kratkoročni najemi, obračunani v skladu s 6. členom MSRP 16; |
| --- | --- |

(b)

lahko se odloči, da za najeme, pri katerih se trajanje najema (glej D9.E člen) konča prej kot v 12 mesecih od datuma prehoda na MSRP, ne bo uporabil zahtev iz D9.B člena; Namesto tega podjetje te najeme obračuna (vključno z razkritjem informacij o njih), kot da bi bili kratkoročni najemi, obračunani v skladu s 6. členom MSRP 16;

| (c) | lahko se odloči, da za najeme, pri katerih je sredstvo, ki je predmet najema, majhne vrednosti, ne bo uporabilo zahtev iz D9.B člena (kot je opisano v B3.–B8. členu MSRP 16). Namesto tega podjetje te najeme obračuna (vključno z razkritjem informacij o njih) v skladu s 6. členom MSRP 16; |
| --- | --- |

(c)

lahko se odloči, da za najeme, pri katerih je sredstvo, ki je predmet najema, majhne vrednosti, ne bo uporabilo zahtev iz D9.B člena (kot je opisano v B3.–B8. členu MSRP 16). Namesto tega podjetje te najeme obračuna (vključno z razkritjem informacij o njih) v skladu s 6. členom MSRP 16;

| (d) | iz merjenja sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe, na datum prehoda na MSRP izključi začetne neposredne stroške (glej D9.E člen); |
| --- | --- |

(d)

iz merjenja sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe, na datum prehoda na MSRP izključi začetne neposredne stroške (glej D9.E člen);

| (e) | lahko uporabi ugotovitve za nazaj, na primer pri določanju trajanja najema, če pogodba vsebuje možnost podaljšanja ali odpovedi najema. |
| --- | --- |

(e)

lahko uporabi ugotovitve za nazaj, na primer pri določanju trajanja najema, če pogodba vsebuje možnost podaljšanja ali odpovedi najema.

| D9E | Izrazi „najemnine“, „najemnik“, „najemnikova predpostavljena obrestna mera za izposojanje“, „datum začetka najema“, „začetni neposredni stroški“ in „trajanje najema“ so opredeljeni v MSRP 16 in se v tem standardu uporabljajo v enakem pomenu. |
| --- | --- |

D9E

MSRP 3 Poslovne združitve

Spremenita se 14. in 17. člen, dodajo se 28.A člen, 28.B člen in z njim povezani naslov ter 64.M člen.

Pogoji pripoznavanja

...

| 14. | Napotki za pripoznavanje neopredmetenih sredstev so v B31.–B40. členu. 22.–28B. člen določa vrste prepoznavnih sredstev in obveznosti, ki vključujejo postavke, za katere ta MSRP določa omejene izjeme pri načelu in pogojih pripoznavanja. |
| --- | --- |

14.

Razvrščanje ali določanje pridobljenih prepoznavnih sredstev in prevzetih obveznosti v poslovni združitvi

...

| 17. | Ta MSRP predvideva dve izjemi od načela v 15. členu:






  (a) | razvrstitev najemne pogodbe, v kateri je prevzeto podjetje najemodajalec, kot poslovni ali finančni najem v skladu z MSRP 16 Najemi in |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

razvrstitev najemne pogodbe, v kateri je prevzeto podjetje najemodajalec, kot poslovni ali finančni najem v skladu z MSRP 16 Najemi in

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

Najemi, pri katerih je prevzeto podjetje najemnik

| 28A | Prevzemnik pripozna sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, in obveznosti iz najema za najeme, določene v skladu z MSRP 16, v katerih je prevzeto podjetje najemnik. Prevzemniku ni treba pripoznati sredstev, ki predstavljajo pravico do uporabe, in obveznosti iz najema za:






  (a) | najeme, pri katerih se trajanje najema (kot je opredeljeno v MSRP 16) konča prej kot v 12 mesecih od datuma prevzema, ali |
| --- | --- | --- |

28A

(a)

najeme, pri katerih se trajanje najema (kot je opredeljeno v MSRP 16) konča prej kot v 12 mesecih od datuma prevzema, ali

| (b) | najeme, pri katerih je sredstvo, ki je predmet najema, sredstvo majhne vrednosti (kot je opisano v B3.–B8. členu MSRP 16). |
| --- | --- |

(b)

najeme, pri katerih je sredstvo, ki je predmet najema, sredstvo majhne vrednosti (kot je opisano v B3.–B8. členu MSRP 16).

| 28 B | Prevzemnik meri obveznost iz najema po sedanji vrednosti preostalih najemnin (kot so opredeljene v MSRP 16), kot da bi bil prevzeti najem nov najem na datum prevzema. Prevzemnik meri sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, v enaki vrednosti kot obveznost iz najema, prilagojeno tako, da odraža ugodne ali neugodne pogoje najema v primerjavi s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

28 B

Datum začetka veljavnosti

...

| 64M | Z MSRP 16, izdanim januarja 2016, so bili spremenjeni 14., 17., B32. in B42. člen, črtani so bili B28.–B30. člen in z njimi povezan naslov, dodani pa so bili 28A.–28B. člen in z njimi povezan naslov. Podjetje mora uporabljati navedene spremembe, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

64M

V Prilogi B se črtajo B28.–B30. člen in z njimi povezan naslov, spremenita pa se B32. in B42. člen.

| B28 | [črtano] |
| --- | --- |

B28

| B29 | [črtano] |
| --- | --- |

B29

| B30 | [črtano] |
| --- | --- |

B30

Neopredmetena sredstva

...

| B32 | Neopredmeteno sredstvo, ki izpolnjuje pogodbeno-pravno sodilo, je prepoznavno tudi, če ni prenosljivo ali ločljivo od prevzetega podjetja oz. od drugih pravic in obvez. Na primer:






  (a) | [črtano] |
| --- | --- | --- |

B32

(a)

[črtano]

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

Sredstva, ki so predmet poslovnih najemov, v katerih je prevzeto podjetje najemodajalec

| B42 | Pri merjenju poštene vrednosti sredstva, kot je zgradba ali patent, ki je predmet poslovnega najema, v katerem je prevzeto podjetje najemodajalec, na datum prevzema mora prevzemnik upoštevati pogoje najema. Prevzemnik ne pripozna ločenega sredstva ali obveznosti, če so pogoji poslovnega najema ugodni ali neugodni v primerjavi s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

B42

MSRP 4 Zavarovalne pogodbe

4. člen se spremeni, kot je bil spremenjen z MSRP 15, in doda se 41.l člen.

PODROČJE UPORABE

...

| 4. | Podjetje tega MSRP ne uporablja za:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

...

| (c) | pogodbene pravice ali pogodbene obveznosti, ki so odvisne od prihodnje uporabe ali pravice do uporabe nefinančne postavke (na primer nekatera nadomestila za licence, avtorske pravice, spremenljiva plačila najemnin in podobne postavke) ter najemnikovo jamstvo za preostalo vrednost, vgrajeno v finančni najem (glej MRS 16 Najemi, MRS 15 Prihodki iz pogodb s kupci in MRS 38 Neopredmetena sredstva); |
| --- | --- |

(c)

pogodbene pravice ali pogodbene obveznosti, ki so odvisne od prihodnje uporabe ali pravice do uporabe nefinančne postavke (na primer nekatera nadomestila za licence, avtorske pravice, spremenljiva plačila najemnin in podobne postavke) ter najemnikovo jamstvo za preostalo vrednost, vgrajeno v finančni najem (glej MRS 16 Najemi, MRS 15 Prihodki iz pogodb s kupci in MRS 38 Neopredmetena sredstva);

| (d) | ... |
| --- | --- |

(d)

...

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI IN PREHOD

...

| 41I | Z MSRP 16, ki je bil izdan januarja 2016, je bil spremenjen 4. člen. Podjetje uporablja navedeno spremembo, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

41I

MSRP 7 Finančni instrumenti: Razkritja

Spremeni se 29. člen in doda 44.CC člen.

Poštena vrednost

...

| 29. | Razkritja poštene vrednosti se ne zahtevajo:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

29.

(a)

...

| (b) | za naložbe v kapitalskih instrumentih, ki za enak instrument nimajo kotirane cene na delujočem trgu (tj. vložek Ravni 1), ali za izvedene finančne instrumente, povezane s takimi lastniškimi instrumenti, se ta vrednost izmeri po nabavni vrednosti v skladu z MRS 39, ker poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo izmeriti; ali |
| --- | --- |

(b)

za naložbe v kapitalskih instrumentih, ki za enak instrument nimajo kotirane cene na delujočem trgu (tj. vložek Ravni 1), ali za izvedene finančne instrumente, povezane s takimi lastniškimi instrumenti, se ta vrednost izmeri po nabavni vrednosti v skladu z MRS 39, ker poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo izmeriti; ali

| (c) | za pogodbo, ki vsebuje možnost diskrecijske udeležbe (kakor je opisana v MSRP 4), če poštene vrednosti te možnosti ni mogoče izmeriti z zanesljivo natančnostjo, ali |
| --- | --- |

(c)

za pogodbo, ki vsebuje možnost diskrecijske udeležbe (kakor je opisana v MSRP 4), če poštene vrednosti te možnosti ni mogoče izmeriti z zanesljivo natančnostjo, ali

| (d) | za obveznosti iz najema. |
| --- | --- |

(d)

za obveznosti iz najema.

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI IN PREHOD

...

| 44CC | Z MSRP 16 Najemi, ki je bil izdan januarja 2016, sta bila spremenjena 29. in B11.D člen. Podjetje mora uporabljati navedene spremembe, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

44CC

V Prilogi B se spremeni B11.D člen.

Kvantitativna razkritja likvidnostnega tveganja (34.(a) ter 39.(a) in (b) člen)

...

| B11D | Pogodbeni zneski, razkriti v analizah zapadlosti v plačilo v skladu z 39.(a) in (b) členom, so pogodbeni nediskontirani denarni tokovi, na primer:






  (a) | bruto obveznosti iz najema (pred odbitkom finančnih obremenitev); |
| --- | --- | --- |

B11D

(a)

bruto obveznosti iz najema (pred odbitkom finančnih obremenitev);

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

MSRP 9 Finančni instrumenti

Spremenita se 2.1. in 5.5.15. člen ter doda 7.1.5. člen.

Poglavje 2 Področje uporabe

| 2.1 | Ta standard morajo uporabljati vsa podjetja za vse vrste finančnih instrumentov, razen za:








  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

2.1

(a)

...

| (b) | pravice in obveze na podlagi najemov, za katere se uporablja MSRP 16 Najemi. Vendar:








  (i) | za terjatve iz finančnega najema (tj. neto naložbe v finančni najem) in terjatve iz poslovnega najema, ki jih je pripoznal najemodajalec, se uporabljajo zahteve tega standarda za odpravo pripoznanja in oslabitve; |
| --- | --- | --- |

(b)

pravice in obveze na podlagi najemov, za katere se uporablja MSRP 16 Najemi. Vendar:

(i)

za terjatve iz finančnega najema (tj. neto naložbe v finančni najem) in terjatve iz poslovnega najema, ki jih je pripoznal najemodajalec, se uporabljajo zahteve tega standarda za odpravo pripoznanja in oslabitve;

| (ii) | za obveznosti iz najema, ki jih je pripoznal najemnik, se uporabljajo zahteve za odpravo pripoznanja iz 3.3.1. člena tega standarda; in |
| --- | --- |

(ii)

za obveznosti iz najema, ki jih je pripoznal najemnik, se uporabljajo zahteve za odpravo pripoznanja iz 3.3.1. člena tega standarda; in

| (iii) | za izvedene finančne instrumente, ki so vgrajeni v najeme, se uporabljajo določbe o vgrajenih izvedenih finančnih instrumentih iz tega standarda; |
| --- | --- |

(iii)

za izvedene finančne instrumente, ki so vgrajeni v najeme, se uporabljajo določbe o vgrajenih izvedenih finančnih instrumentih iz tega standarda;

| (c) | ... |
| --- | --- |

(c)

...

Poenostavljeni pristop za terjatve do kupcev, sredstva iz pogodbe in terjatve iz najema

| 5.5.15 | Ne glede na 5.5.3. in 5.5.5. člen mora podjetje popravek vrednosti za izgubo vedno meriti kot znesek, ki je enak pričakovanim kreditnim izgubam v celotnem obdobju trajanja, za naslednja sredstva:








  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

5.5.15

(a)

...

| (b) | terjatve iz najema, ki izhajajo iz transakcij, ki spadajo v področje uporabe MSRP 16, če podjetje kot računovodsko usmeritev izbere, da bo popravek vrednosti za izgubo merilo kot znesek, enak pričakovanim kreditnim izgubam v celotnem obdobju trajanja. Navedena računovodska usmeritev se mora uporabljati za vse terjatve iz najema, vendar se lahko uporablja ločeno za terjatve iz finančnega in terjatve iz poslovnega najema. |
| --- | --- |

(b)

terjatve iz najema, ki izhajajo iz transakcij, ki spadajo v področje uporabe MSRP 16, če podjetje kot računovodsko usmeritev izbere, da bo popravek vrednosti za izgubo merilo kot znesek, enak pričakovanim kreditnim izgubam v celotnem obdobju trajanja. Navedena računovodska usmeritev se mora uporabljati za vse terjatve iz najema, vendar se lahko uporablja ločeno za terjatve iz finančnega in terjatve iz poslovnega najema.

...

7.1   DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 7.1.5 | Z MSRP 16, ki je bil izdan januarja 2016, so bili spremenjeni 2.1., 5.5.15., B4.3.8., B5.5.34. in B5.5.46. člen. Podjetje mora uporabljati navedene spremembe, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

7.1.5

V Prilogi B se spremenijo B4.3.8, B5.5.34. in B5.5.46. člen.

Vgrajeni izvedeni finančni instrumenti (oddelek 4.3)

...

| B4.3.8 | Ekonomske značilnosti in tveganja vgrajenega izvedenega finančnega instrumenta so tesno povezani z ekonomskimi značilnostmi in tveganji gostiteljske pogodbe v naslednjih primerih. V teh primerih podjetje vgrajenega finančnega instrumenta ne obračunava ločeno od gostiteljske pogodbe.






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

B4.3.8

(a)

...

| (f) | Vgrajeni izvedeni finančni instrument v gostiteljski najemni pogodbi je tesno povezan z gostiteljsko pogodbo, če je vgrajeni izvedeni finančni instrument (i) z inflacijo povezan indeks, kot je indeks plačil najemnine, vezan na indeks cen potrošnega blaga (če najem ne vsebuje vzvoda in se indeks nanaša na inflacijo v lastnem gospodarskem okolju podjetja), (ii) spremenljiva najemnina, temelječa na povezani prodaji, ali (iii) spremenljiva najemnina, temelječa na variabilnih obrestnih merah. |
| --- | --- |

(f)

Vgrajeni izvedeni finančni instrument v gostiteljski najemni pogodbi je tesno povezan z gostiteljsko pogodbo, če je vgrajeni izvedeni finančni instrument (i) z inflacijo povezan indeks, kot je indeks plačil najemnine, vezan na indeks cen potrošnega blaga (če najem ne vsebuje vzvoda in se indeks nanaša na inflacijo v lastnem gospodarskem okolju podjetja), (ii) spremenljiva najemnina, temelječa na povezani prodaji, ali (iii) spremenljiva najemnina, temelječa na variabilnih obrestnih merah.

| (g) | ... |
| --- | --- |

(g)

...

Pričakovane kreditne izgube

...

| B5.5.34 | Pri merjenju popravka vrednosti za izgubo pri terjatvi iz najema bi morali biti denarni tokovi, uporabljeni za ugotovitev pričakovanih kreditnih izgub, skladni z denarnimi tokovi, uporabljenimi pri merjenju terjatve iz najema v skladu z MSRP 16 Najemi.
  ... |
| --- | --- |

B5.5.34

...

Časovna vrednost denarja

...

| B5.5.46 | Pričakovane kreditne izgube pri terjatvah iz najema se diskontirajo na podlagi iste diskontne mere, kot se uporablja za merjenje terjatve iz najema v skladu z MSRP 16.
  ... |
| --- | --- |

B5.5.46

...

MSRP 13 Merjenje poštene vrednosti

Spremeni se 6. člen.

PODROČJE UPORABE

...

| 6. | Zahteve v zvezi z merjenjem in razkritjem iz tega MSRP se ne uporabljajo za:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

...

| (b) | transakcije najema, obračunane v skladu z MSRP 16 Najemi; in |
| --- | --- |

(b)

transakcije najema, obračunane v skladu z MSRP 16 Najemi; in

| (c) | ... |
| --- | --- |

(c)

...

V Prilogi C se doda C6. člen:

Datum začetka veljavnosti in prehod

...

| C6 | Z MSRP 16 Najemi, ki je bil izdan januarja 2016, je bil spremenjen 6. člen. Podjetje uporablja navedeno spremembo, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

C6

MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci

Spremenita se 5. in 97. člen.

PODROČJE UPORABE

| 5. | Podjetje uporabi ta standard za vse pogodbe s kupci, razen za naslednje:






  (a) | najemne pogodbe, ki spadajo na področje uporabe MSRP 16 Najemi; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

najemne pogodbe, ki spadajo na področje uporabe MSRP 16 Najemi;

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

Stroški izpolnitve pogodbe

...

| 97. | Stroški, ki so neposredno povezani s pogodbo (ali posamezno pričakovano pogodbo), vključujejo kar koli od naslednjega:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

97.

(a)

...

| (c) | razporeditve stroškov, ki so neposredno povezani s pogodbo ali pogodbenimi dejavnostmi (na primer stroški upravljanja in nadzorovanja pogodbe ter zavarovanja in amortizacije orodja, opreme in sredstev, ki predstavljajo pravico do uporabe, uporabljenih pri izpolnjevanju pogodbe); |
| --- | --- |

(c)

razporeditve stroškov, ki so neposredno povezani s pogodbo ali pogodbenimi dejavnostmi (na primer stroški upravljanja in nadzorovanja pogodbe ter zavarovanja in amortizacije orodja, opreme in sredstev, ki predstavljajo pravico do uporabe, uporabljenih pri izpolnjevanju pogodbe);

| (d) | ... |
| --- | --- |

(d)

...

V Prilogi B se spremenita B66. člen in B70. člen.

Nestandardizirana terminska pogodba ali nakupna opcija

| B66 | Če ima podjetje obvezo ali pravico do ponovnega nakupa sredstva (nestandardizirana terminska pogodba ali nakupna opcija), kupec ne pridobi obvladovanja sredstva, ker je omejen pri usmerjanju uporabe sredstva in pridobitvi vseh preostalih koristi, ki izhajajo iz sredstva, četudi ima sredstvo morda fizično v posesti. Zato podjetje pogodbo obračuna kot eno od naslednjega:






  (a) | najem v skladu z MSRP 16 Najemi, če podjetje lahko ali pa mora ponovno kupiti sredstvo za znesek, ki je nižji od prvotne prodajne cene sredstva, razen če je pogodba sestavni del prodajne s povratnim najemom; Če je pogodba del transakcije nakupa s povratnim najemom, podjetje še naprej pripoznava sredstvo ter pripoznava finančno obveznost za vsako nadomestilo, ki ga prejme od kupca. Podjetje tako obveznost obračuna v skladu z MSRP 9; ali |
| --- | --- | --- |

B66

(a)

najem v skladu z MSRP 16 Najemi, če podjetje lahko ali pa mora ponovno kupiti sredstvo za znesek, ki je nižji od prvotne prodajne cene sredstva, razen če je pogodba sestavni del prodajne s povratnim najemom; Če je pogodba del transakcije nakupa s povratnim najemom, podjetje še naprej pripoznava sredstvo ter pripoznava finančno obveznost za vsako nadomestilo, ki ga prejme od kupca. Podjetje tako obveznost obračuna v skladu z MSRP 9; ali

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

Prodajna opcija

| B70 | Če ima podjetje obvezo za ponovni nakup sredstva na zahtevo kupca (prodajna opcija) po ceni, ki je nižja od prvotne prodajne cene sredstva, na začetku pogodbe preuči, ali ima kupec pomembno gospodarsko spodbudo za uveljavljanje te pravice. Če kupec to pravico uveljavi, to povzroči, da dejansko plača nadomestilo podjetju za pravico do uporabe določenega sredstva za določen čas. Če ima kupec precejšnjo gospodarsko spodbudo za uveljavljanje te pravice, podjetje pogodbo obračuna kot najem v skladu z MSRP 16, razen če je pogodba del transakcije nakupa s povratnim najemom. Če je pogodba del transakcije nakupa s povratnim najemom, podjetje še naprej pripoznava sredstvo ter pripoznava finančno obveznost za vsako nadomestilo, ki ga prejme od kupca. Podjetje tako obveznost obračuna v skladu z MSRP 9.
  ... |
| --- | --- |

B70

...

V Prilogi C se doda C1.A člen.

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| C1A | Z MSRP 16 Najemi, ki je bil izdan januarja 2016, so bili spremenjeni členi 5, 97, B66 in B70. Podjetje mora uporabljati navedene spremembe, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

C1A

MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov

Spremeni se 123. člen in doda 139.Q člen.

Razkrivanje računovodskih usmeritev

...

| 123. | V postopku izvajanja računovodskih usmeritev v podjetju poslovodno osebje poleg ocen podaja tudi presoje, ki lahko zelo vplivajo na zneske, pripoznane v računovodskih izkazih. Poslovodno osebje na primer presoja:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

123.

(a)

...

| (b) | kdaj se vsa pomembna tveganja in koristi, povezane z lastništvom finančnih sredstev in, za najemnike, sredstev v najemu, dejansko prenesejo na druga podjetja; in |
| --- | --- |

(b)

kdaj se vsa pomembna tveganja in koristi, povezane z lastništvom finančnih sredstev in, za najemnike, sredstev v najemu, dejansko prenesejo na druga podjetja; in

| (c) | ... |
| --- | --- |

(c)

...

PREHOD IN DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 139Q | Z MSRP 16 Najemi, ki je bil izdan januarja 2016, je bil spremenjen 123. člen. Podjetje uporablja navedeno spremembo, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

139Q

MRS 2 Zaloge

Spremeni se 12. člen in doda 40.G člen.

Stroški pretvarjanja

| 12. | Stroški pretvarjanja zalog vključujejo stroške, ki so neposredno povezani s proizvedenimi enotami, na primer stroške neposrednega dela. Vključujejo tudi dosledno razporeditev stalnih in spremenljivih posrednih stroškov pri proizvajanju, ki nastajajo pri spreminjanju materialov v dokončane proizvode. Stalni posredni proizvajalni stroški so posredni stroški proizvodnje, ki ostajajo razmeroma stalni ne glede na obseg proizvodnje, kot so amortizacija in vzdrževanje zgradb tovarne, oprema in sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, ki se uporabljajo v proizvodnem procesu, ter stroški poslovodstva in uprave tovarne. Spremenljivi posredni proizvajalni stroški pa so tisti posredni stroški pri proizvajanju, katerih spreminjanje je neposredno ali skoraj neposredno povezano z obsegom proizvodnje; takšni so stroški posrednega materiala in posrednega dela.
  ... |
| --- | --- |

12.

...

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 40G | Z MSRP 16 Najemi, ki je bil izdan januarja 2016, je bil spremenjen 12. člen. Podjetje uporablja navedeno spremembo, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

40G

MRS 7 Izkaz denarnih tokov

Spremenita se 17. in 44. člen ter doda 59 člen.

Finančne dejavnosti

| 17. | Ločeno razkritje denarnih tokov, ki izhajajo iz aktivnosti financiranja, je pomembno zaradi tega, ker je koristno pri napovedovanju terjatev do podjetja, ki jih bodo imeli do prihodnjih denarnih tokov prinašalci kapitala. Zgledi denarnih tokov, ki izhajajo iz finančnih aktivnosti, so:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

...

| (e) | najemnikova denarna plačila za zmanjšanje neporavnane obveznosti, ki se nanaša na najem. |
| --- | --- |

(e)

najemnikova denarna plačila za zmanjšanje neporavnane obveznosti, ki se nanaša na najem.

NEDENARNE TRANSAKCIJE

...

| 44. | Marsikatere naložbene in finančne aktivnosti nimajo neposrednega vpliva na sprotne denarne tokove, čeprav vplivajo na sestavo kapitala in sredstev v podjetju. Izključitev nedenarnih transakcij iz izkaza denarnih tokov je skladna s ciljem izkaza denarnih sredstev, ker takšne postavke ne izkazujejo denarnih tokov v obravnavanem obdobju. Zgledi nedenarnih transakcij so:






  (a) | pridobitev sredstev s prevzemom neposredno povezanih obveznosti ali na podlagi najema, |
| --- | --- | --- |

44.

(a)

pridobitev sredstev s prevzemom neposredno povezanih obveznosti ali na podlagi najema,

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 59. | Z MSRP 16 Najemi, ki je bil izdan januarja 2016, sta bila spremenjena 17. in 44. člen. Podjetje mora uporabljati navedene spremembe, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

59.

MRS 12 Davek iz dobička

20. člen se spremeni za podjetje, ki ni sprejelo MSRP 9 Finančni instrumenti.

Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

| 20. | MSRP dovoljujejo ali zahtevajo, da se nekatera sredstva izkazujejo po pošteni vrednosti ali se prevrednotijo (glej na primer MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva, MRS 38 Neopredmetena sredstva, MSRP 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje, MRS 40 Naložbene nepremičnine in MSRP 16 Najemi). V nekaterih pravnih sistemih prevrednotenje (revalorizacija) oz. druga vrsta preračuna sredstva na pošteno vrednost vpliva na obdavčljivi dobiček (davčno izgubo) v obravnavanem obdobju. Zaradi tega se davčna osnova sredstva prilagodi in ne pride do nobene začasne razlike. V drugih pravnih sistemih prevrednotenje ali preračun sredstva ne vpliva na obdavčljivi dobiček v obdobju prevrednotenja oz. preračuna, zato se davčna osnova sredstva ne prilagodi. Kljub temu bo posledica obnovitve knjigovodske vrednosti v prihodnosti obdavčljivi pritok gospodarskih koristi v podjetje in znesek, ki se bo odštel za davčne namene, se bo razlikoval od zneska teh gospodarskih koristi. Razlika med knjigovodsko vrednostjo prevrednotenega (revaloriziranega) sredstva in njegovo davčno osnovo je začasna razlika in povzroči odloženo obveznost za davek ali terjatev za davek. To drži tudi, če:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

20.

(a)

...

20. člen se spremeni za podjetje, ki je sprejelo MSRP 9 Finančni instrumenti.

Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

| 20. | MSRP dovoljujejo ali zahtevajo, da se nekatera sredstva izkazujejo po pošteni vrednosti ali se prevrednotijo (glej na primer MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva, MRS 38 Neopredmetena sredstva, MRS 40 Naložbene nepremičnine, MSRP 9 Finančni instrumenti in MSRP 16 Najemi). V nekaterih pravnih sistemih prevrednotenje (revalorizacija) oz. druga vrsta preračuna sredstva na pošteno vrednost vpliva na obdavčljivi dobiček (davčno izgubo) v obravnavanem obdobju. Zaradi tega se davčna osnova sredstva prilagodi in ne pride do nobene začasne razlike. V drugih pravnih sistemih prevrednotenje ali preračun sredstva ne vpliva na obdavčljivi dobiček v obdobju prevrednotenja oz. preračuna, zato se davčna osnova sredstva ne prilagodi. Kljub temu bo posledica obnovitve knjigovodske vrednosti v prihodnosti obdavčljivi pritok gospodarskih koristi v podjetje in znesek, ki se bo odštel za davčne namene, se bo razlikoval od zneska teh gospodarskih koristi. Razlika med knjigovodsko vrednostjo prevrednotenega (revaloriziranega) sredstva in njegovo davčno osnovo je začasna razlika in povzroči odloženo obveznost za davek ali terjatev za davek. To drži tudi, če:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

20.

(a)

...

Doda se 98.G člen.

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 98G | Z MSRP 16, ki je bil izdan januarja 2016, je bil spremenjen 20. člen. Podjetje uporablja navedeno spremembo, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

98G

MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva

Črtata se 4. in 27. člen, spremenijo se 5., 10., 44. in 68 člen, 69. člen se spremeni, kot je bil spremenjen z MSRP 15, doda se 81.L člen.

PODROČJE UPORABE

...

| 4. | [črtano] |
| --- | --- |

4.

| 5. | Podjetje, ki uporablja model nabavne vrednosti v skladu z MRS 40 Naložbene nepremičnine, uporablja model nabavne vrednosti iz tega standarda za naložbene nepremičnine, ki so v njegovi lasti. |
| --- | --- |

5.

PRIPOZNAVANJE

...

| 10. | Podjetje po tem načelu pripoznavanja ovrednoti vse nabavne vrednosti oziroma stroške opredmetenih osnovnih sredstev v trenutku, v katerem se pojavijo. Ti stroški zajemajo začetne nabavne vrednosti oziroma stroške pridobitve ali graditve opredmetenega osnovnega sredstva in stroške, ki nastanejo zaradi kasnejšega dodajanja ali vzdrževanja sredstva ali zamenjave njegovih delov. Stroški postavke opredmetenih osnovnih sredstev lahko zajemajo stroške, nastale v zvezi z najemi sredstev, ki se uporabljajo za gradnjo, dograjevanje, zamenjavo delov ali vzdrževanje postavke opredmetenih osnovnih sredstev, na primer amortizacija sredstev, ki predstavljajo pravico do uporabe. |
| --- | --- |

10.

Merjenje nabavne vrednosti

...

| 27. | [črtano] |
| --- | --- |

27.

...

Amortizacija

...

| 44. | Podjetje razporedi prvotno pripoznani znesek za opredmeteno osnovno sredstvo po njegovih pomembnejših delih in posebej amortizira vsak tak del. Lahko je npr. primerno ločeno amortiziranje osnovne konstrukcije in motorjev zrakoplova. Podobno, če podjetje pridobi opredmetena osnovna sredstva, ki so predmet poslovnega najema, v katerem je najemodajalec, bi bilo lahko ustrezno posebej amortizirati zneske, ki se kažejo v nabavni vrednosti postavke in jih je mogoče pripisati ugodnim ali neugodnim pogojem najema v primerjavi s pogoji na trgu. |
| --- | --- |

44.

...

ODPRAVA PRIPOZNANJA

...

| 68. | Dobički ali izgube, ki izhajajo iz odprave pripoznanja posameznega opredmetenega osnovnega sredstva, se vključijo v poslovni izid, ko se pripoznanje sredstva odpravi (razen če MSRP 16 Najemi glede prodaje ali povratnega najema določa drugače). Dobički se ne razvrščajo kot prihodki.

  ... |
| --- | --- |

68.

...

| 69. | Odtujitev posameznega opredmetenega osnovnega sredstva je mogoča na več načinov (npr. s prodajo, finančnim najemom ali donacijo). Datum odtujitve posameznega opredmetenega osnovnega sredstva je datum, ko prejemnik pridobi pravico obvladovanja tega sredstva v skladu z zahtevami iz MSRP 15 za določanje, kdaj je izvršitvena obveza izpolnjena. MSRP 16 se uporablja za odtujitev s prodajo in povratnim najemom.
  ... |
| --- | --- |

69.

...

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 81L | Z MSRP 16, izdanim januarja 2016, sta bila črtana 4. in 27. člen ter spremenjeni 5., 10., 44. in 68.–69. člen. Podjetje mora uporabljati navedene spremembe, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

81L

MRS 21 Vplivi sprememb deviznih tečajev

Spremeni se 16. člen in doda 60.K člen.

Denarne postavke

| 16. | Bistvena lastnost denarne postavke je pravica prejeti (ali obveznost plačati) določeno ali določljivo višino denarnih enot. Med primeri so: pokojnine in drugi zaslužki zaposlencev, izplačljivi v denarju; dolgoročnerezervacije, ki se poravnajo z denarjem; obveznosti iz najema in denarne dividende, ki se pripoznajo kot obveznost. Med denarne postavke prav tako spada pogodba o prejetju (ali plačilu) spremenljivega števila lastnih kapitalskih instrumentov podjetja ali spremenljive vrednosti sredstev, kjer je poštena vrednost za prejetje (ali plačilo) enaka določeni ali določljivi višini denarnih enot. In nasprotno, bistvena lastnost nedenarne postavke je ta, da pravica prejeti (ali obveznost plačati) določeno ali določljivo višino denarnih enot ne obstaja. Med primeri so: vnaprej plačani zneski za blago in storitve; dobro ime; neopredmetena sredstva; zaloge; opredmetena osnovna sredstva, sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, in rezervacije, ki se poravnajo z dobavo nedenarnega sredstva. |
| --- | --- |

16.

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI IN PREHOD

...

| 60 K | Z MSRP 16 Najemi, ki je bil izdan januarja 2016, je bil spremenjen 16. člen. Podjetje uporablja navedeno spremembo, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

60 K

MRS 23 Stroški izposojanja

Spremeni se 6. člen in doda 29.C člen.

OPREDELITEV POJMOV

...

| 6. | Med stroški izposojanja so lahko tudi:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

...

| (d) | obresti, povezane z obveznostmi iz najema, pripoznanimi v skladu z MSRP 16 Najemi, in |
| --- | --- |

(d)

obresti, povezane z obveznostmi iz najema, pripoznanimi v skladu z MSRP 16 Najemi, in

| (e) | ... |
| --- | --- |

(e)

...

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 29C | Z MSRP 16, ki je bil izdan januarja 2016, je bil spremenjen 6. člen. Podjetje uporablja navedeno spremembo, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

29C

MRS 32 Finančni instrumenti: Predstavljanje

Doda se 97.S člen.

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI IN PREHOD

...

| 97S | Z MSRP 16 Najemi, ki je bil izdan januarja 2016, sta bila spremenjena AG9. in AG10. člen. Podjetje mora uporabljati navedene spremembe, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

97S

V napotkih za uporabo se spremenita AG9. in AG10. člen.

Finančna sredstva in finančne obveznosti

...

| AG9 | Z najemom se običajno ustvari pravica najemodajalca, da prejme tok plačil, ki so skoraj enaka kot združena plačila glavnice in obresti v okviru posojilne pogodbe, in obveznost najemnika, da jih plača. Najemodajalec pri finančnem najemu svojo naložbo obračuna v znesku terjatve in ne kot sredstvo, ki je predmet finančnega najema. Najemodajalec torej šteje finančni najem za finančni instrument. V skladu z MSRP 16 najemodajalec ne pripozna svoje pravice do prejema najemnine iz poslovnega najema. Še vedno obračunava sredstvo, ki jepredmet najema, samo in ne prihodnje terjatve na podlagi pogodbe. Najemodajalec torej poslovnega najema ne šteje za finančni instrument, razen v zvezi s posameznimi najemninami, ki so terjatve do najemnika, trenutno zapadle v plačilo. |
| --- | --- |

AG9

| AG10 | Fizična sredstva (kot so opredmetena osnovna sredstva), sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, in neopredmetena sredstva (kot so patenti in blagovne znamke) se ne štejejo za finančna sredstva. Obvladovanje takih fizičnih sredstev, sredstev, ki predstavljajo pravico do uporabe, in neopredmetenih sredstev sicer omogoča ustvarjanje pritoka denarja ali drugega finančnega sredstva, vendar iz njega ne izvira sedanja pravica do prejema denarja ali drugega finančnega sredstva.
  ... |
| --- | --- |

AG10

...

MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva

Spremeni se 5. člen in doda 102. člen.

PODROČJE UPORABE

...

| 5. | Če kak drug standard obravnava določeno vrsto rezervacij, pogojnih obveznosti ali pogojnih sredstev, podjetje uporablja tisti standard namesto tega. Na primer, nekatere vrste rezervacij obravnavajo standardi o:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

...

| (c) | najemih (glej MRS 16 Najemi). Vendar pa se ta standard uporablja za vsak najem, ki postane kočljiv pred datumom začetka najema, kot je opredeljen v MSRP 16. Ta standard se uporablja za kratkoročne najeme in najeme, pri katerih je sredstvo, ki je predmet najema, majhne vrednosti, ki se obračunavajo v skladu s 6. členom MSRP 16 in so postali kočljivi; |
| --- | --- |

(c)

najemih (glej MRS 16 Najemi). Vendar pa se ta standard uporablja za vsak najem, ki postane kočljiv pred datumom začetka najema, kot je opredeljen v MSRP 16. Ta standard se uporablja za kratkoročne najeme in najeme, pri katerih je sredstvo, ki je predmet najema, majhne vrednosti, ki se obračunavajo v skladu s 6. členom MSRP 16 in so postali kočljivi;

| (d) | ... |
| --- | --- |

(d)

...

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 102. | Z MSRP 16, ki je bil izdan januarja 2016, je bil spremenjen 5. člen. Podjetje uporablja navedeno spremembo, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

102.

MRS 38 Neopredmetena sredstva

Spremenijo se 3., 6. in 113. člen, 114. člen se spremeni, kot je bil spremenjen z MSRP 15, doda se 130.L člen.

PODROČJE UPORABE

...

| 3. | Če kak drug standard predpisuje obračunavanje določene vrste neopredmetenega sredstva, podjetje uporablja tisti standard namesto tega. Ta standard se na primer ne uporablja za:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

...

| (c) | najeme neopredmetenih sredstev, obračunane v skladu z MSRP 16 Najemi; |
| --- | --- |

(c)

najeme neopredmetenih sredstev, obračunane v skladu z MSRP 16 Najemi;

| (d) | ... |
| --- | --- |

(d)

...

| 6. | Pravice, katerih imetnik je najemnik v skladu z licenčnimi pogodbami za postavke, kot so filmi, videoposnetki, gledališke igre, rokopisi, patenti in avtorske pravice, spadajo v področje uporabe tega standarda in so izključene iz področja uporabe MSRP 16.
  ... |
| --- | --- |

6.

...

ODSTRANITVE IN ODTUJITVE

...

| 113. | Dobiček ali izguba, ki izhaja iz odprave pripoznanja neopredmetenega sredstva, se ugotovi kot razlika med morebitnimi čistimi donosi ob odtujitvah in knjigovodsko vrednostjo sredstva. Kot dobiček ali izguba se pripozna ob odpravi pripoznanja sredstva (razen če se v MSRP 16 zahteva drugače za prodajo s povratnim najemom). Dobički se ne razvrščajo kot prihodki. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Neopredmeteno sredstvo se lahko odtuji na različne načine (npr. s prodajo, oddajo v finančni najem ali donacijo). Datum odtujitve neopredmetenega sredstva je datum, ko prejemnik začne obvladovati to sredstvo v skladu z zahtevami za določitev, kdaj je izvršitvena obveza izpolnjena, iz MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci. MSRP 16 se uporablja za odtujitev s prodajo in povratnim najemom. |
| --- | --- |

114.

PREHODNE DOLOČBE IN DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 130L | Z MSRP 16 Najemi, ki je bil izdan januarja 2016, so bili spremenjeni 3., 6., 113. in 114. člen. Podjetje mora uporabljati navedene spremembe, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

130L

MRS 39 Finančni instrumenti: Pripoznavanje in merjenje

Za podjetje, ki ni sprejelo MSRP 9 Finančni instrumenti, se spremeni 2. člen in doda 103.V člen. Za podjetje, ki je sprejelo MSRP 9 Finančni instrumenti, se MRS 39 ne spremeni.

PODROČJE UPORABE

| 2. | Ta standard morajo uporabljati vsa podjetja za vse vrste finančnih instrumentov, razen za:








  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

...

| (b) | pravice in obveze na podlagi najemov, za katere se uporablja MSRP 16 Najemi. Vendar:








  (i) | za terjatve iz finančnega najema (tj. čiste naložbe v finančne najeme) in terjatve iz poslovnega najema, ki jih pripozna najemodajalec, veljajo določbe tega standarda o odpravi pripoznanja in oslabitvi (glej 15.–37., 58., 59., 63.–65. člen ter AG36.–AG52. in AG84.–AG93. člen iz Dodatka A); |
| --- | --- | --- |

(b)

pravice in obveze na podlagi najemov, za katere se uporablja MSRP 16 Najemi. Vendar:

(i)

za terjatve iz finančnega najema (tj. čiste naložbe v finančne najeme) in terjatve iz poslovnega najema, ki jih pripozna najemodajalec, veljajo določbe tega standarda o odpravi pripoznanja in oslabitvi (glej 15.–37., 58., 59., 63.–65. člen ter AG36.–AG52. in AG84.–AG93. člen iz Dodatka A);

| (ii) | za obveznosti iz najema, ki jih pripozna najemnik, veljajo določbe o odpravi pripoznanja iz 39. člena tega standarda; in |
| --- | --- |

(ii)

za obveznosti iz najema, ki jih pripozna najemnik, veljajo določbe o odpravi pripoznanja iz 39. člena tega standarda; in

| (iii) | ... |
| --- | --- |

(iii)

...

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI IN PREHOD

...

| 103 V | Z MSRP 16 Najemi, ki je bil izdan januarja 2016, sta bila spremenjena 2. in AG33. člen. Podjetje mora uporabljati navedene spremembe, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

103 V

V napotkih za uporabo se spremeni AG33. člen za podjetje, ki ni sprejelo MSRP 9 Finančni instrumenti. Napotki za uporabo se ne spremenijo za podjetje, ki je sprejelo MSRP 9.

VGRAJENI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI (10.–13. ČLEN)

...

| AG33 | Ekonomske značilnosti in tveganja vgrajenega izvedenega finančnega instrumenta so tesno povezani z ekonomskimi značilnostmi in tveganji gostiteljske pogodbe v naslednjih primerih. V teh primerih podjetje vgrajenega finančnega instrumenta ne obračunava ločeno od gostiteljske pogodbe.






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

AG33

(a)

...

| (f) | Vgrajeni izvedeni finančni instrument v gostiteljski najemni pogodbi je tesno povezan z gostiteljsko pogodbo, če je vgrajeni izvedeni finančni instrument (i) z inflacijo povezan indeks, kot je indeks plačil najemnine, vezan na indeks cen potrošnega blaga (če najem ne vsebuje vzvoda in se indeks nanaša na inflacijo v lastnem gospodarskem okolju podjetja), (ii) spremenljiva najemnina, temelječa na povezani prodaji, ali (iii) spremenljiva najemnina, temelječa na variabilnih obrestnih merah. |
| --- | --- |

(f)

Vgrajeni izvedeni finančni instrument v gostiteljski najemni pogodbi je tesno povezan z gostiteljsko pogodbo, če je vgrajeni izvedeni finančni instrument (i) z inflacijo povezan indeks, kot je indeks plačil najemnine, vezan na indeks cen potrošnega blaga (če najem ne vsebuje vzvoda in se indeks nanaša na inflacijo v lastnem gospodarskem okolju podjetja), (ii) spremenljiva najemnina, temelječa na povezani prodaji, ali (iii) spremenljiva najemnina, temelječa na variabilnih obrestnih merah.

| (g) | ... |
| --- | --- |

(g)

...

MRS 40 Naložbene nepremičnine

Zaradi obsežnih sprememb MRS 40 Naložbene nepremičnine je besedilo tega standarda s predlaganimi spremembami v celoti navedeno na koncu Dodatka D.

MRS 41 Kmetijstvo

Spremeni se 2. člen in doda 64. člen.

PODROČJE UPORABE

...

| 2. | Ta standard se ne uporablja za:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

...

| (e) | sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, ki izhajajo iz najema zemljišča, povezanega s kmetijsko dejavnostjo (glej MSRP 16 Najemi). |
| --- | --- |

(e)

sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, ki izhajajo iz najema zemljišča, povezanega s kmetijsko dejavnostjo (glej MSRP 16 Najemi).

...

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI IN PREHOD

...

| 64. | Z MSRP 16, ki je bil izdan januarja 2016, je bil spremenjen 2. člen. Podjetje uporablja navedeno spremembo, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

64.

OPMSRP 1 Spremembe v obstoječih obveznostih razgradnje, ponovne vzpostavitve in podobnih obveznostih

Člen „Sklicevanje“ se spremeni.

SKLICEVANJE

| — | MSRP 16 Najemi |
| --- | --- |

—

MSRP 16 Najemi

| — | MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov (kot je bil popravljen 2007) |
| --- | --- |

—

MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov (kot je bil popravljen 2007)

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Spremeni se 2. člen in doda 9.B člen.

PODROČJE UPORABE

| 2. | To pojasnilo se uporablja za spremembe pri merjenju katerih koli obstoječih obveznosti razgradnje, ponovne vzpostavitve in podobnih obveznosti, ki so:






  (a) | pripoznane kot del stroškov postavke opredmetenih osnovnih sredstev v skladu z MRS 16 ali kot del stroškov sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe, v skladu z MSRP 16 in |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

pripoznane kot del stroškov postavke opredmetenih osnovnih sredstev v skladu z MRS 16 ali kot del stroškov sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe, v skladu z MSRP 16 in

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 9B | Z MSRP 16, ki je bil izdan januarja 2016, je bil spremenjen 2. člen. Podjetje uporablja navedeno spremembo, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

9B

OPMSRP 12 Dogovori o koncesiji storitev

Člen „Sklicevanje“ se spremeni.

SKLICEVANJE

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci |
| --- | --- |

—

MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci

| — | MSRP 16 Najemi |
| --- | --- |

—

MSRP 16 Najemi

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Doda se 28.F člen.

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 28F | Z MSRP 16, ki je bil izdan januarja 2016, sta bila spremenjena AG8. člen ter Priloga B. Podjetje mora uporabljati navedene spremembe, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

28F

V Prilogi A se spremeni AG8. člen.

Dodatek A

PODROČJE (ČLEN 5)

...

| AG8 | Upravljavec ima lahko pravico uporabljati ločljivo infrastrukturo, opisano v AG7.(a) členu ali objekte in naprave, ki se uporabljajo za opravljanje pomožnih neurejenih storitev, opisanih v odstavku AG7(b). V obeh primerih vsebinsko lahko gre za najem dajalca koncesije upravljavcu; v tem primeru se obračuna v skladu z MSRP 16. |
| --- | --- |

AG8

SOP-29 Dogovori o koncesiji storitev: Razkritja

Člen „Sklicevanje“ se spremeni.

SKLICEVANJE

| — | MSRP 16 Najemi |
| --- | --- |

—

MSRP 16 Najemi

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Spremeni se 5. člen.

VPRAŠANJE

...

| 5. | Nekateri vidiki in razkritja, ki se nanašajo na nekatere sporazume o koncesijskih storitvah, so že obravnavani v obstoječih mednarodnih standardih računovodskega poročanja (npr. MRS 16 se uporablja za pridobitve opredmetenih osnovnih sredstev, MSRP 16 se uporablja za najeme sredstev, MRS 38 se uporablja za pridobitve neopredmetenih sredstev). Vendar lahko Sporazum o koncesijskih storitvah vključuje neizpolnjene pogodbe, ki v mednarodnih standardih računovodskega poročanja niso predvidene, razen če so pogodbe kočljive, v tem primeru pa se uporablja MRS 37. Zato to pojasnilo obravnava dodatna razkritja sporazuma o koncesijskih storitvah. |
| --- | --- |

5.

Spremeni se člen o datumu začetka veljavnosti.

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

Podjetje uporablja spremembo v 6.(e) in 6.A členu za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2008 ali pozneje. Če podjetje uporabi OPMSRP 12 za zgodnejše obdobje, te spremembe veljajo tudi za tako zgodnejše obdobje.

Z MSRP 16, ki je bil izdan januarja 2016, je bil spremenjen 5. člen. Podjetje uporablja navedeno spremembo, kadar uporablja MSRP 16.

SOP-32 Neopredmetena sredstva – stroški spletne strani

Člen „Sklicevanje“ se spremeni.

SKLICEVANJE

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci |
| --- | --- |

—

MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci

| — | MSRP 16 Najemi |
| --- | --- |

—

MSRP 16 Najemi

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Spremeni se 6. člen, kot je bil spremenjen z MSRP 15.

VPRAŠANJE

...

| 6. | MRS 38 se ne uporablja za neopredmetena sredstva, ki jih ima podjetje za prodajo v rednem poslovanju (glej MRS 2 in MSRP 15) ali najeme neopredmetenih sredstev, obračunanih v skladu z MSRP 16. Glede na to se ta razlaga ne uporablja za izdatke za razvoj ali delovanje spletne strani (ali programske opreme na spletni strani), ki je namenjena za prodajo drugemu podjetju ali ki je obračunana v skladu z MSRP 16. |
| --- | --- |

6.

Spremeni se člen o datumu začetka veljavnosti.

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

Z MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci, izdanim maja 2014, sta bila spremenjena oddelek „Sklicevanje“ in 6. člen. Podjetje uporablja navedeno spremembo, kadar uporablja MSRP 15.

Z MSRP 16, ki je bil izdan januarja 2016, je bil spremenjen 6. člen. Podjetje uporablja navedeno spremembo, kadar uporablja MSRP 16.

MRS 40 Naložbene nepremičnine

Zaradi obsežnih sprememb MRS 40 Naložbene nepremičnine je besedilo tega standarda, kot je bilo spremenjeno z MSRP 15, s predlaganimi spremembami navedeno v celoti.

Mednarodni računovodski standard 40

Naložbene nepremičnine

CILJ

| 1. | Namen tega standarda je predpisati računovodsko obravnavanje naložbenih nepremičnin in z njimi povezanih zahtev po razkritju. |
| --- | --- |

1.

PODROČJE UPORABE

| 2. | Ta standard se uporablja pri pripoznavanju, merjenju in razkrivanju naložbenih nepremičnin. |
| --- | --- |

2.

| 3. | [črtano] |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ta standard se ne uporablja za:






  (a) | biološka sredstva, povezana s kmetijsko dejavnostjo (glej MRS 41 Kmetijstvo in MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva) in |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

biološka sredstva, povezana s kmetijsko dejavnostjo (glej MRS 41 Kmetijstvo in MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva) in

| (b) | rudarske pravice in zaloge rudnin, kot so nafta, zemeljski plin ali podobne neobnovljive dobrine. |
| --- | --- |

(b)

rudarske pravice in zaloge rudnin, kot so nafta, zemeljski plin ali podobne neobnovljive dobrine.

OPREDELITEV POJMOV

| 5. | V tem standardu so uporabljeni naslednji izrazi, katerih pomen je natančno določen: | „Knjigovodska vrednost“ je znesek, s katerim se sredstvo pripozna v izkazu finančnega položaja. |
| --- | --- | --- |

5.

„Knjigovodska vrednost“ je znesek, s katerim se sredstvo pripozna v izkazu finančnega položaja.

| | „Nabavna vrednost“ je znesek denarnih sredstev ali denarnih ustreznikov ali pa poštena vrednost drugih nadomestil, plačana oziroma dana za pridobitev sredstva v času njegove nabave ali gradnje ali, kjer je primerno, znesek, pripisan k temu sredstvu ob začetnem pripoznanju v skladu s posebnimi zahtevami drugih MSRP, npr. MSRP 2 Plačilo z delnicami. |
| --- | --- |

„Nabavna vrednost“ je znesek denarnih sredstev ali denarnih ustreznikov ali pa poštena vrednost drugih nadomestil, plačana oziroma dana za pridobitev sredstva v času njegove nabave ali gradnje ali, kjer je primerno, znesek, pripisan k temu sredstvu ob začetnem pripoznanju v skladu s posebnimi zahtevami drugih MSRP, npr. MSRP 2 Plačilo z delnicami.

| | „Poštena vrednost“ je cena, ki bi se prejela za prodajo sredstva ali plačala za prenos obveznosti v redni transakciji med udeleženci na trgu na datum merjenja. (Glej MSRP 13 Merjenje poštene vrednosti) |
| --- | --- |

„Poštena vrednost“ je cena, ki bi se prejela za prodajo sredstva ali plačala za prenos obveznosti v redni transakciji med udeleženci na trgu na datum merjenja. (Glej MSRP 13 Merjenje poštene vrednosti)

| | „Naložbena nepremičnina“ je nepremičnina (zemljišče ali zgradba, ali del zgradbe, ali oboje), posedovana (pri lastniku ali najemniku kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe), da bi prinašala najemnino ali povečevala vrednost kapitala ali pa oboje, ne pa za:








  (a) | uporabo pri proizvajanju ali dobavljanju blaga ali storitev ali za upravne namene ali |
| --- | --- | --- |

„Naložbena nepremičnina“ je nepremičnina (zemljišče ali zgradba, ali del zgradbe, ali oboje), posedovana (pri lastniku ali najemniku kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe), da bi prinašala najemnino ali povečevala vrednost kapitala ali pa oboje, ne pa za:

(a)

uporabo pri proizvajanju ali dobavljanju blaga ali storitev ali za upravne namene ali

| (b) | prodajo v rednem poslovanju. |
| --- | --- |

(b)

prodajo v rednem poslovanju.

| | „Lastniško uporabljana nepremičnina“ je nepremičnina, ki se poseduje (s strani lastnika ali najemnika kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe) za uporabo pri proizvajanju ali dobavljanju blaga ali storitev ali za pisarniške namene. |
| --- | --- |

„Lastniško uporabljana nepremičnina“ je nepremičnina, ki se poseduje (s strani lastnika ali najemnika kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe) za uporabo pri proizvajanju ali dobavljanju blaga ali storitev ali za pisarniške namene.

RAZVRSTITEV NEPREMIČNIN MED NALOŽBENE NEPREMIČNINE ALI LASTNIŠKO UPORABLJANE NEPREMIČNINE

| 6. | [črtano] |
| --- | --- |

6.

| 7. | Naložbena nepremičnina se poseduje, da bi prinašala najemnino ali povečevala vrednost dolgoročne naložbe, ali pa oboje. Zato naložbena nepremičnina ustvarja denarne tokove v veliki meri neodvisno od drugih sredstev, ki jih poseduje podjetje. Po tem se naložbena nepremičnina razlikuje od lastniško uporabljane nepremičnine. Proizvajanje ali dobavljanje blaga ali storitev (ali uporaba nepremičnin za pisarniške namene) ustvarja denarne tokove, ki jih je mogoče pripisati ne samo nepremičninam, temveč tudi drugim sredstvom, ki se uporabljajo pri proizvajanju ali dobavljanju. Za lastniško uporabljane nepremičnine se uporablja MRS 16, za lastniško uporabljane nepremičnine, ki jih poseduje najemnik kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, pa MSRP 16. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Naložbene nepremičnine so na primer:






  (a) | zemljišče, ki se poseduje za povečevanje vrednosti dolgoročne naložbe in ne za kratkoročno prodajo v rednem poslovanju; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

zemljišče, ki se poseduje za povečevanje vrednosti dolgoročne naložbe in ne za kratkoročno prodajo v rednem poslovanju;

| (b) | zemljišče, ki se poseduje za še nedoločeno prihodnjo uporabo. (Če podjetje ni določilo, da bo uporabljalo zemljišče bodisi kot lastniško uporabljano nepremičnino bodisi za kratkoročno prodajo v rednem poslovanju, se zemljišče obravnava kot posedovano za povečevanje vrednosti dolgoročne naložbe.); |
| --- | --- |

(b)

zemljišče, ki se poseduje za še nedoločeno prihodnjo uporabo. (Če podjetje ni določilo, da bo uporabljalo zemljišče bodisi kot lastniško uporabljano nepremičnino bodisi za kratkoročno prodajo v rednem poslovanju, se zemljišče obravnava kot posedovano za povečevanje vrednosti dolgoročne naložbe.);

| (c) | zgradba, ki jo ima v lasti podjetje (ali sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, povezano z zgradbo, ki jo ima podjetje) in je dana v enkratni ali večkratni poslovni najem; |
| --- | --- |

(c)

zgradba, ki jo ima v lasti podjetje (ali sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, povezano z zgradbo, ki jo ima podjetje) in je dana v enkratni ali večkratni poslovni najem;

| (d) | zgradba, ki je prazna, vendar se poseduje za oddajo v enkratni ali večkratni poslovni najem; |
| --- | --- |

(d)

zgradba, ki je prazna, vendar se poseduje za oddajo v enkratni ali večkratni poslovni najem;

| (e) | nepremičnine, ki se gradijo ali razvijajo za prihodnjo uporabo kot naložbene nepremičnine. |
| --- | --- |

(e)

nepremičnine, ki se gradijo ali razvijajo za prihodnjo uporabo kot naložbene nepremičnine.

| 9. | Postavke, ki niso naložbene nepremičnine in zato ne spadajo na področje tega standarda, so na primer:






  (a) | nepremičnine, namenjene prodaji v rednem poslovanju ali v gradnji ali razvoju za takšno prodajo (glej MRS 2 Zaloge), na primer nepremičnine, pridobljene izključno za kasnejšo odtujitev v bližnji prihodnosti ali za razvoj in preprodajo; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

nepremičnine, namenjene prodaji v rednem poslovanju ali v gradnji ali razvoju za takšno prodajo (glej MRS 2 Zaloge), na primer nepremičnine, pridobljene izključno za kasnejšo odtujitev v bližnji prihodnosti ali za razvoj in preprodajo;

| (b) | [črtano] |
| --- | --- |

(b)

[črtano]

| (c) | lastniško uporabljane nepremičnine (glej MRS 16 in MSRP 16) tudi (med drugim) nepremičnine, ki se posedujejo za prihodnjo uporabo kot lastniško uporabljane nepremičnine, nepremičnine, ki se posedujejo za prihodnji razvoj in kasnejšo uporabo kot lastniško uporabljane nepremičnine, nepremičnine, ki jih uporabljajo zaposlenci (za plačilo najemnine po tržnih cenah ali brez njega), in lastniško uporabljane nepremičnine, ki čakajo na odtujitev; |
| --- | --- |

(c)

lastniško uporabljane nepremičnine (glej MRS 16 in MSRP 16) tudi (med drugim) nepremičnine, ki se posedujejo za prihodnjo uporabo kot lastniško uporabljane nepremičnine, nepremičnine, ki se posedujejo za prihodnji razvoj in kasnejšo uporabo kot lastniško uporabljane nepremičnine, nepremičnine, ki jih uporabljajo zaposlenci (za plačilo najemnine po tržnih cenah ali brez njega), in lastniško uporabljane nepremičnine, ki čakajo na odtujitev;

| (d) | [črtano] |
| --- | --- |

(d)

[črtano]

| (e) | nepremičnina, dana drugemu podjetju v finančni najem. |
| --- | --- |

(e)

nepremičnina, dana drugemu podjetju v finančni najem.

| 10. | Pri nekaterih nepremičninah se en del poseduje, da bi prinašal najemnine ali da bi se povečevala vrednost dolgoročnih naložb, drugi del pa za uporabo pri proizvajanju ali dobavljanju blaga ali storitev, ali za upravne namene. Če je takšna dela mogoče prodati ločeno (ali dati ločeno v finančni najem), ju podjetje obračunava ločeno. Če delov ni mogoče prodati ločeno, je nepremičnina naložbena nepremičnina le, če se za uporabo pri proizvajanju ali dobavljanju blaga ali storitev ali za pisarniške namene poseduje nepomemben del. |
| --- | --- |

10.

| 11. | V nekaterih primerih opravlja podjetje postranske storitve najemnikom nepremičnin, ki jih poseduje. Takšne nepremičnine obravnava kot naložbene nepremičnine, če so storitve nepomembna sestavina krovnega dogovora kot celote. Tako je na primer tam, kjer lastnik upravne zgradbe opravlja varnostne in vzdrževalne storitve najemnikom, ki zasedajo zgradbo. |
| --- | --- |

11.

| 12. | V drugih primerih so opravljene storitve pomembna sestavina. Na primer, če je podjetje lastnik in upravljavec hotela, so storitve, ki jih opravlja gostom, pomembna sestavina dogovora kot celote. Zato je lastniško upravljani hotel bolj lastniško uporabljana nepremičnina kot naložbena nepremičnina. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Težko utegne biti določiti, ali so postranske storitve tako pomembne, da nepremičnina ne izpolnjuje merila za naložbeno nepremičnino. Na primer, lastnik hotela včasih z upravljalnimi pogodbami prenaša nekatere naloge na tretje osebe. Določbe takšnih upravljalnih pogodb so lahko zelo različne. Lastnikov položaj je lahko v bistvu enak tistemu, ki ga ima pasivni naložbenik. Na drugi strani pa je lastnik morda zgolj prepustil drugim vsakdanje naloge, obdržal pa pomembno izpostavljenost nihanjem v denarnih tokovih, ki nastajajo pri poslovanju hotela. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Za določitev, ali se nepremičnina šteje kot naložbena nepremičnina, je potrebna presoja. Podjetje razvija merila, tako da lahko presoja dosledno v skladu z opredelitvijo pojma naložbenega premoženja in z ustreznimi napotki v 7.–13. členu. 75.(c) člen zahteva, da podjetje razkrije ta merila, če je razvrstitev težavna. |
| --- | --- |

14.

| 14 A | Potrebna je tudi presoja za določitev, ali je pridobitev naložbene nepremičnine pridobitev sredstva ali skupine sredstev ali poslovna združitev v skladu z MSRP 3 Poslovne združitve. Potrebno je sklicevanje na MSRP 3, da se ugotovi, ali gre za poslovno združitev. Razprava v 7.–14. členu tega standarda se nanaša na to, ali je nepremičnina lastniško uporabljana nepremičnina ali naložbena nepremičnina, in ni namenjena ugotavljanju, ali pridobitev nepremičnine pomeni poslovno združitev, kakor je opredeljena v MSRP 3. Odločanje o tem, ali določena transakcija ustreza opredelitvi poslovne združitve, kakor je opredeljena v MSRP 3, in vključuje naložbeno nepremičnino, kakor je opredeljena v tem standardu, zahteva ločeno uporabo obeh standardov. |
| --- | --- |

14 A

| 15. | V nekaterih primerih je podjetje lastnik nepremičnine, ki je dana v najem njegovemu obvladujočemu podjetju ali drugemu odvisnemu podjetju in jo ta uporablja. Nepremičnina ne izpolnjuje pogojev za naložbeno nepremičnino v konsolidiranih računovodskih izkazih, ker jo uporabljajo lastniki iz zornega kota skupine. Iz zornega kota podjetja, ki je njen lastnik, pa je nepremičnina naložbena nepremičnina, ker se ujema z opredelitvijo iz 5. člena. Zato najemnik v svojih samostojnih računovodskih izkazih obravnava nepremičnino kot naložbeno nepremičnino. |
| --- | --- |

15.

PRIPOZNAVANJE

| 16. | Naložbeno nepremičnino je treba pripoznati kot sredstvo, kadar in zgolj kadar je:








  (a) | verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi, povezane z njo, pritekale v podjetje in |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi, povezane z njo, pritekale v podjetje in

| (b) | njeno nabavno vrednost mogoče zanesljivo izmeriti. |
| --- | --- |

(b)

njeno nabavno vrednost mogoče zanesljivo izmeriti.

| 17. | Podjetje po tem načelu pripoznavanja ovrednoti vse stroške opredmetenih osnovnih sredstev v trenutku, v katerem se pojavijo. Ti stroški zajemajo začetne stroške pridobitve naložbene nepremičnine in stroške, ki nastanejo zaradi kasnejšega dodajanja ali vzdrževanja sredstva ali zamenjave njegovih delov. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Po načelu pripoznavanja iz 16. člena podjetje v knjigovodski vrednosti naložbene nepremičnine ne pripoznava vsakodnevnega vzdrževanja te nepremičnine. Ti stroški se pripoznajo v poslovnem izidu, takoj ko do njih pride. Stroški vsakodnevnega vzdrževanja so predvsem stroški dela in pomožni material, vključujejo pa lahko tudi stroške manjših delov. Namen teh stroškov se pogosto označi kot popravila in vzdrževanje nepremičnine. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Deli naložbenih nepremičnin pa se lahko pridobijo tudi z nadomestitvijo. Na primer, notranje stene so lahko nadomestitev prvotnih sten. Po načelu pripoznavanja pripozna podjetje v knjigovodski vrednosti naložbene nepremičnine ob nastanku tudi stroške nadomestitve nekega dela obstoječe nepremičnine, če so pri tem izpolnjena merila pripoznavanja. Za knjigovodsko vrednost zamenjanih delov se odpravi pripoznanje v skladu z določbami o odpravi pripoznanja v tem standardu. |
| --- | --- |

19.

| 19 A | Naložbena nepremičnina, ki jo poseduje najemnik kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, se pripozna v skladu z MSRP 16. |
| --- | --- |

19 A

MERJENJE PRI PRIPOZNAVANJU

| 20. | Naložbeno premoženje je na začetku treba izmeriti po njegovi nabavni vrednosti. Transakcijski stroški morajo biti vključeni v začetno merjenje. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Nabavna vrednost kupljene naložbene nepremičnine obsega njeno nakupno ceno in vse njej neposredno pripisljive stroške. Neposredno pripisljivi stroški vključujejo na primer pripisljive zaslužke za pravne storitve, davke od prenosa nepremičnine in druge stroške transakcije. |
| --- | --- |

21.

| 22. | [črtano] |
| --- | --- |

22.

| 23. | Nabavna vrednost naložbene nepremičnine se ne poveča za:






  (a) | zagonske stroške (razen če so potrebni za spravljanje premoženja v stanje, da je primerno za delovanje v skladu s pričakovanji poslovodstva); |
| --- | --- | --- |

23.

(a)

zagonske stroške (razen če so potrebni za spravljanje premoženja v stanje, da je primerno za delovanje v skladu s pričakovanji poslovodstva);

| (b) | izgube iz poslovanja, nastale preden naložbena nepremičnina doseže načrtovano raven zasedenosti, ali |
| --- | --- |

(b)

izgube iz poslovanja, nastale preden naložbena nepremičnina doseže načrtovano raven zasedenosti, ali

| (c) | vrednost nenormalne količine odpadnega materiala, nepotrebnega dela ali drugih virov, nastalo med gradnjo ali razvijanjem nepremičnine. |
| --- | --- |

(c)

vrednost nenormalne količine odpadnega materiala, nepotrebnega dela ali drugih virov, nastalo med gradnjo ali razvijanjem nepremičnine.

| 24. | Če se plačilo naložbene nepremičnine odloži, je nabavna vrednost ustreznik denarne cene. Razlika med tem zneskom in celotnim plačilom se pripozna kot odhodek za obresti v obdobju kreditiranja. |
| --- | --- |

24.

| 25. | [črtano] |
| --- | --- |

25.

| 26. | [črtano] |
| --- | --- |

26.

| 27. | Ena ali več naložbenih nepremičnin se lahko pridobi z menjalnim poslom, kjer se zamenja za nedenarno ali denarno sredstvo ali kombinacijo obeh. V nadaljevanju sledi razprava, ki se sicer nanaša na menjalni posel, kjer se zamenja nedenarno sredstvo za nedenarno sredstvo, vendar velja tudi za vse druge vrste prej omenjenih menjalnih poslov. Nabavna vrednost takšne naložbene nepremičnine se izmeri po pošteni vrednosti, razen če (a) menjalni posel nima komercialne vsebine ali (b) poštene vrednosti nobenega izmed sredstev, niti prejetega niti danega, ni mogoče izmeriti na zanesljiv način. Prejeto sredstvo se ovrednoti na ta način, tudi če podjetje ne more takoj odpraviti pripoznanja sredstva, ki ga je oddalo. Če se prejeto sredstvo ne meri po pošteni vrednosti, se njegova nabavna vrednost izmeri po knjigovodski vrednosti danega sredstva. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Podjetje oceni, do kakšne mere naj bi menjalni posel vplival na prihodnje denarne tokove, in tako ugotovi, ali ima menjalni posel komercialno vsebino. Menjalni posel ima komercialno vsebino, če:






  (a) | se ustroj (tveganje, trajanje in višina) denarnih tokov prejetega sredstva razlikuje od ustroja denarnih tokov danega sredstva ali |
| --- | --- | --- |

28.

(a)

se ustroj (tveganje, trajanje in višina) denarnih tokov prejetega sredstva razlikuje od ustroja denarnih tokov danega sredstva ali

| (b) | se vrednost tistega dela poslovanja podjetja, na katerega je menjalni posel vplival, zaradi tega posla spremeni, in |
| --- | --- |

(b)

se vrednost tistega dela poslovanja podjetja, na katerega je menjalni posel vplival, zaradi tega posla spremeni, in

| (c) | je razlika v točkah (a) ali (b) velika v primerjavi s pošteno vrednostjo zamenjanih sredstev. |
| --- | --- |

(c)

je razlika v točkah (a) ali (b) velika v primerjavi s pošteno vrednostjo zamenjanih sredstev.

Zaradi ugotavljanja komercialne vsebine menjalnega posla mora vrednost tistega dela poslovanja podjetja, na katerega je menjalni posel vplival, odražati denarne tokove po obdavčitvi. Rezultati razčlenitve so lahko jasni, tudi če podjetje ne napravi natančnih izračunov.

| 29. | Pošteno vrednost sredstva je mogoče zanesljivo izmeriti, če (a) spremenljivost razpona meritev utemeljene poštene vrednosti ni pomembna za takšno sredstvo ali (b) če je verjetnosti različnih ocen znotraj razpona mogoče utemeljeno oceniti in uporabiti pri merjenju poštene vrednosti. Če lahko podjetje zanesljivo izmeri pošteno vrednost prejetega ali danega sredstva, se poštena vrednost danega sredstva uporablja za merjenje nabavne vrednosti, razen če je poštena vrednost prejetega sredstva bolj jasna. |
| --- | --- |

29.

| 29 A | Naložbena nepremičnina, ki jo poseduje najemnik kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, se na začetku meri po nabavni vrednosti v skladu z MSRP 16. |
| --- | --- |

29 A

MERJENJE PO PRIPOZNANJU

Računovodska usmeritev

| 30. | Razen izjem iz 32.A člena mora podjetje kot svojo računovodsko usmeritev izbrati bodisi model poštene vrednosti iz 33.–55. člena bodisi model nabavne vrednosti iz 56. člena in uporabljati to usmeritev pri vseh svojih naložbenih nepremičninah. |
| --- | --- |

30.

| 31. | MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake navaja, da se računovodska usmeritev prostovoljno spremeni le, če je posledica spremembe zagotavljanje zanesljivih in ustreznejših informacij vračunovodskih izkazih o učinkih poslov, drugih dogodkov ali pogojev na finančni položaj, finančne rezultate ali denarne tokove podjetja. Malo verjetno je, da bi bila, če bi namesto modela poštene vrednosti uporabili model nabavne vrednosti, predstavitev ustreznejša. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Ta standard zahteva, da vsa podjetja merijo pošteno vrednost naložbenih nepremičnin za potrebe merjenja (če podjetje uporablja model poštene vrednosti) ali razkrivanja (če uporablja model nabavne vrednosti). Podjetju se priporoča, vendar se od njega ne zahteva, da meri pošteno vrednost naložbenih nepremičnin na podlagi vrednotenja neodvisnega ocenjevalca vrednosti s priznano in ustrezno poklicno usposobljenostjo ter nedavnimi izkušnjami z lokacijo in kategorijo naložbenih nepremičnin, katerih vrednosti je treba oceniti. |
| --- | --- |

32.

| 32 A | Podjetje lahko:








  (a) | izbere bodisi model poštene vrednosti bodisi model nabavne vrednosti za vse obveznosti, uporabljene za zavarovanje naložbenih nepremičnin, ki prinašajo donos, vezan neposredno na pošteno vrednost ali donos določenih sredstev, vključno z zadevno naložbeno nepremičnino, in |
| --- | --- | --- |

32 A

(a)

izbere bodisi model poštene vrednosti bodisi model nabavne vrednosti za vse obveznosti, uporabljene za zavarovanje naložbenih nepremičnin, ki prinašajo donos, vezan neposredno na pošteno vrednost ali donos določenih sredstev, vključno z zadevno naložbeno nepremičnino, in

| (b) | izbere bodisi model poštene vrednosti bodisi model nabavne vrednosti za vse ostale naložbene nepremičnine, ne glede na to, kaj je izbralo pod (a). |
| --- | --- |

(b)

izbere bodisi model poštene vrednosti bodisi model nabavne vrednosti za vse ostale naložbene nepremičnine, ne glede na to, kaj je izbralo pod (a).

| 32 B | Nekateri zavarovatelji in ostala podjetja imajo lasten nepremičninski sklad, ki izdaja fiktivne enote, pri čemer imajo nekaj takšnih enot v lasti naložbeniki v povezanih pogodbah in ostale podjetje. 32.A člen ne dovoljuje podjetjem, da bi merila nepremičnine, ki so v lasti sklada, delno po modelu nabavne vrednosti in delno po modelu poštene vrednosti. |
| --- | --- |

32 B

| 32C | Če podjetje izbere različne modele za dve kategoriji, opisani v 32.A členu, se prodaja naložbenih nepremičnin med skupinami sredstev, ki se merijo z uporabo različnih modelov, pripozna po pošteni vrednosti, nabrana sprememba poštene vrednosti pa v poslovnem izidu. Tako v primeru, ko je naložbena nepremičnina prodana iz skupine, v kateri je bil uporabljen model poštene vrednosti v skupino, kjer je bil uporabljen model nabavne vrednosti, šteje poštena vrednost nepremičnine na dan prodaje kot predpostavljen strošek. |
| --- | --- |

32C

Model poštene vrednosti

| 33. | Podjetje, ki izbere model poštene vrednosti, mora po začetnem pripoznanju izmeriti vse svoje naložbene nepremičnine po njihovih poštenih vrednostih, razen v primerih, ki so opisani v 53. členu. |
| --- | --- |

33.

| 34. | [črtano] |
| --- | --- |

34.

| 35. | Dobiček ali izgubo, ki izhaja iz spremembe poštene vrednosti naložbenega premoženja, je treba všteti v poslovni izid obdobja, v katerem nastane. |
| --- | --- |

35.

| 36–39. | [črtano] |
| --- | --- |

36–39.

| 40. | Pri merjenju poštene vrednosti naložbene nepremičnine v skladu z MSRP 13 mora podjetje zagotoviti, da poštena vrednost med drugim izraža prihodke od najemnin iz obstoječih najemov in druge predpostavke, ki bi jih udeleženci na trgu uporabili pri določanju cene naložbene nepremičnine pod trenutnimi tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

40.

| 40 A | Če najemnik uporabi model poštene vrednosti za merjenje naložbene nepremičnine, ki jo poseduje kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, meri sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe in ne nepremičnine, na kateri temelji, po pošteni vrednosti. |
| --- | --- |

40 A

| 41. | MSRP 16 določa osnovo za začetno pripoznanje nabavne vrednosti naložbene nepremičnine, ki jo poseduje najemnik kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe. Če se podjetje odloči za model poštene vrednosti, je treba v skladu s 33. členom naložbeno nepremičnino, ki jo poseduje najemnik kot sredstvo, ki predstavljapravico do uporabe, po potrebi ponovno izmeriti po pošteni vrednosti. Če najemnine ustrezajo tržnim cenam, bi morala biti poštena vrednost naložbene nepremičnine, ki jo poseduje najemnik kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, ob pridobitvi, brez vseh pričakovanih najemnin (tudi tistih, ki se nanašajo na pripoznane obveznosti iz najema), enaka nič. Ponovno merjenje sredstva, ki predstavlja pravico do uporabe, v skladu z MSRP 16 po pošteni vrednosti v skladu s členom 33 (ob upoštevanju zahtev iz 50. člena) torej ne bi smelo ustvariti nobenega začetnega dobička ali izgube, razen če se poštena vrednost meri ob različnem času. To bi se lahko zgodilo, če bi se izbrala uporabo modela poštene vrednosti po začetnem pripoznanju. |
| --- | --- |

41.

| 42–47. | [črtano] |
| --- | --- |

42–47.

| 48. | Če podjetje prvič pridobi naložbeno nepremičnino (ali če obstoječa nepremičnina šele postane naložbena nepremičnina, potem ko se spremeni njena uporaba), je v izjemnih primerih zelo jasno, da je različnost v razponu utemeljenih meritev poštene vrednosti tolikšna in da je verjetnosti različnih izidov tako težko oceniti, da posamezna meritev poštene vrednosti ni uporabna. To lahko pomeni, da poštene vrednosti nepremičnine ni mogoče zanesljivo stalno meriti (glej 53. člen). |
| --- | --- |

48.

| 49. | [črtano] |
| --- | --- |

49.

| 50. | Pri določanju knjigovodske vrednosti naložbene nepremičnine v okviru modela poštene vrednosti, podjetje sredstva ali obveze, ki se pripoznajo kot ločena sredstva ali obveze, šteje le enkrat. Na primer:






  (a) | oprema, kot so dvigala ali klimatske naprave, je pogosto sestavni del zgradbe in je navadno vključena v pošteno vrednost naložbenega premoženja ter ni pripoznana ločeno med opredmetenimi osnovnimi sredstvi; |
| --- | --- | --- |

50.

(a)

oprema, kot so dvigala ali klimatske naprave, je pogosto sestavni del zgradbe in je navadno vključena v pošteno vrednost naložbenega premoženja ter ni pripoznana ločeno med opredmetenimi osnovnimi sredstvi;

| (b) | če je pisarna v najemu skupaj z opremo, je praviloma v pošteni vrednosti pisarne tudi poštena vrednost pohištva, ker se najemnina nanaša na opremljeno pisarno. Če je vrednost pohištva všteta v pošteno vrednost naložbene nepremičnine, podjetje ne pripozna takšne opreme kot ločeno sredstvo; |
| --- | --- |

(b)

če je pisarna v najemu skupaj z opremo, je praviloma v pošteni vrednosti pisarne tudi poštena vrednost pohištva, ker se najemnina nanaša na opremljeno pisarno. Če je vrednost pohištva všteta v pošteno vrednost naložbene nepremičnine, podjetje ne pripozna takšne opreme kot ločeno sredstvo;

| (c) | poštena vrednost naložbene nepremičnine izključuje vnaprej plačani ali dobljeni prihodek iz poslovnega najema, ker ga podjetje pripozna kot ločeno obveznost ali sredstev; |
| --- | --- |

(c)

poštena vrednost naložbene nepremičnine izključuje vnaprej plačani ali dobljeni prihodek iz poslovnega najema, ker ga podjetje pripozna kot ločeno obveznost ali sredstev;

| (d) | poštena vrednost naložbene nepremičnine, ki jo poseduje najemnik kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, odraža pričakovane denarne tokove (tudi spremenljive najemnine, ki jih bo treba po pričakovanju plačati). Če vrednotenje, ki se pridobi za nepremičnino, ne vključuje vseh pričakovanih plačil, bo v skladu z s tem nujno ponovno prišteti vsako pripoznano obveznost iz najema, da se dobi knjigovodska vrednost naložbene nepremičnine z uporabo modela poštene vrednosti. |
| --- | --- |

(d)

poštena vrednost naložbene nepremičnine, ki jo poseduje najemnik kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, odraža pričakovane denarne tokove (tudi spremenljive najemnine, ki jih bo treba po pričakovanju plačati). Če vrednotenje, ki se pridobi za nepremičnino, ne vključuje vseh pričakovanih plačil, bo v skladu z s tem nujno ponovno prišteti vsako pripoznano obveznost iz najema, da se dobi knjigovodska vrednost naložbene nepremičnine z uporabo modela poštene vrednosti.

| 51. | [črtano] |
| --- | --- |

51.

| 52. | V nekaterih primerih pričakuje podjetje, da bo sedanja vrednost njegovih plačil, ki se nanašajo na naložbeno nepremičnino (razen plačil, ki se nanašajo na pripoznane obveznosti), presegla sedanjo vrednost s tem povezanih denarnih prejemkov. Podjetje uporablja MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva za odločanje, ali pripoznati obveznost in kako jo izmeriti. |
| --- | --- |

52.

Nezmožnost zanesljivega merjenja poštene vrednosti

| 53. | Obstaja izpodbojna predpostavka, da je podjetje sposobno zanesljivo stalno meriti pošteno vrednost naložbene nepremičnine. Če podjetje prvič pridobi naložbeno nepremičnino (ali če obstoječa nepremičnina šele postane naložbena nepremičnina, potem ko se spremeni njena uporaba), je v izjemnih primerih zelo jasno, da poštene vrednosti naložbene nepremičnine ne bo mogoče zanesljivo stalno meriti. To se zgodi, kadar in zgolj kadar trg s primerljivimi nepremičninami nidelujoč (npr. malo nedavnih transakcij, objavljene cene niso tekoče cene ali opazovane transakcijske cene kažejo, da je bil prodajalec prisiljen prodati) in druga zanesljiva merjenja poštene vrednosti niso na voljo (na primer na podlagi projekcij diskontiranega denarnega toka). Če podjetje ugotovi, da poštene vrednosti naložbene nepremičnine v gradnji ni mogoče zanesljivo izmeriti, vendar pričakuje, da bo mogoče pošteno vrednost nepremičnine zanesljivo izmeriti, potem ko bo nepremičnina zgrajena, mora podjetje izmeriti naložbeno nepremičnino v gradnji po nabavni vrednosti, dokler poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo izmeriti ali je nepremičnina zgrajena (kar nastopi prej). Če podjetje ugotovi, da poštene vrednosti naložbene nepremičnine (razen naložbene nepremičnine v gradnji) ni mogoče zanesljivo stalno meriti, izmeri naložbeno nepremičnino na podlagi modela nabavne vrednosti iz MRS 16 za naložbene nepremičnine, ki so v njegovi lasti, ali v skladu z MSRP 16 za naložbene nepremičnine, ki jih poseduje najemnik kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe. Za preostalo vrednost naložbene nepremičnine se predpostavlja, da je enaka nič. Podjetje do odtujitve naložbene nepremičnine še naprej uporablja MRS 16 ali MSRP 16. |
| --- | --- |

53.

| 53 A | Potem ko je podjetje sposobno zanesljivo izmeriti pošteno vrednost naložbene nepremičnine v gradnji, ki je bila prej izmerjena po nabavni vrednosti, podjetje izmeri nepremičnino po pošteni vrednosti. Ko je gradnja nepremičnine končana, se domneva, da je pošteno vrednost mogoče zanesljivo izmeriti. Če ni tako, potem se nepremičnina v skladu s 53. členom obračuna z uporabo modela nabavne vrednosti v skladu z MRS 16 za nepremičnine, ki so v lasti podjetja, in v skladu z MSRP 16 za naložbene nepremičnine, ki jih poseduje najemnik kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe. |
| --- | --- |

53 A

| 53 B | Predpostavko, da je pošteno vrednost naložbene nepremičnine v gradnji mogoče zanesljivo izmeriti, je mogoče izpodbijati le ob začetnem pripoznanju. Podjetje, ki je izmerilo postavko naložbene nepremičnine v gradnji po pošteni vrednosti, ne sme skleniti, da poštene vrednosti dokončane naložbene nepremičnine ni mogoče zanesljivo izmeriti. |
| --- | --- |

53 B

| 54. | V izjemnih primerih, ko je podjetje zaradi razlogov iz 53. člena prisiljeno izmeriti naložbeno nepremičnino na podlagi modela nabavne vrednosti v skladu z MRS 16 ali MSRP 16, izmeri vse druge naložbene nepremičnine po pošteni vrednosti, vključno z naložbeno nepremičnino v gradnji. Čeprav lahko podjetje uporabi model nabavne vrednosti za eno naložbeno nepremičnino, v teh primerih še naprej obračunava vsako preostalo nepremičnino z modelom poštene vrednosti. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Če je podjetje prej izmerilo kakšno naložbeno nepremičnino po pošteni vrednosti, jo mora še naprej meriti po pošteni vrednosti do odtujitve (ali dokler nepremičnina ne postane lastniško uporabljana nepremičnina ali dokler podjetje ne začne razvijati nepremičnine za kasnejšo prodajo v rednem poslovanju), tudi če postajajo primerljive tržne transakcije manj pogoste ali tržne cene niso tako sproti na voljo. |
| --- | --- |

55.

Model nabavne vrednosti

| 56. | Podjetje, ki se odloči za merjenje naložbenih nepremičnin po modelu nabavne vrednosti, po začetnem pripoznanju meri naložbeno nepremičnino:








  (a) | v skladu z MSRP 5 Nekratkoročna sredstva za prodajo in ustavljeno poslovanje, če izpolnjuje merila za razvrstitev med sredstva za prodajo (ali je del skupine, ki je razvrščena med sredstva za prodajo); |
| --- | --- | --- |

56.

(a)

v skladu z MSRP 5 Nekratkoročna sredstva za prodajo in ustavljeno poslovanje, če izpolnjuje merila za razvrstitev med sredstva za prodajo (ali je del skupine, ki je razvrščena med sredstva za prodajo);

| (b) | v skladu z MSRP 16, če jo poseduje najemnik kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, in ni namenjena za prodajo v skladu s MSRP 5 in |
| --- | --- |

(b)

v skladu z MSRP 16, če jo poseduje najemnik kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, in ni namenjena za prodajo v skladu s MSRP 5 in

| (c) | v vseh drugih primerih v skladu z zahtevami iz MRS 16 za model nabavne vrednosti. |
| --- | --- |

(c)

v vseh drugih primerih v skladu z zahtevami iz MRS 16 za model nabavne vrednosti.

PRENOSI

| 57. | Prenosi na konte naložbenih nepremičnin ali z njih se opravijo, kadar in zgolj kadar se spremeni uporaba, kar dokazuje:








  (a) | začetek lastniške uporabe pri prenosih s kontov naložbenih nepremičnin na konte lastniško uporabljanih nepremičnin, |
| --- | --- | --- |

57.

(a)

začetek lastniške uporabe pri prenosih s kontov naložbenih nepremičnin na konte lastniško uporabljanih nepremičnin,

| (b) | začetek razvijanja za prodajo pri prenosih s kontov naložbenih nepremičnin na konte zalog, |
| --- | --- |

(b)

začetek razvijanja za prodajo pri prenosih s kontov naložbenih nepremičnin na konte zalog,

| (c) | konec lastniške uporabe pri prenosih s kontov lastniško uporabljanih nepremičnin na konte naložbenih nepremičnin; ali |
| --- | --- |

(c)

konec lastniške uporabe pri prenosih s kontov lastniško uporabljanih nepremičnin na konte naložbenih nepremičnin; ali

| (d) | oddaja v poslovni najem drugi stranki pri prenosih s kontov zalog na konte naložbenih nepremičnin. |
| --- | --- |

(d)

oddaja v poslovni najem drugi stranki pri prenosih s kontov zalog na konte naložbenih nepremičnin.

| (e) | [črtano] |
| --- | --- |

(e)

[črtano]

| 58. | 57.(b) člen zahteva, da podjetje prenese nepremičnino s konta naložbenih nepremičnin na konto zalog, kadar in zgolj kadar se spremeni uporaba, kar dokazuje začetek razvoja, usmerjenega v prodajo. Če se podjetje odloči odtujiti naložbeno nepremičnino brez razvoja, jo še naprej obravnava kot naložbeno nepremičnino, dokler ni odpravljeno njeno pripoznanje (dokler ni odstranjena iz izkaza finančnega položaja), in je ne obravnava kot zalogo. Če podjetje prične ponovno razvijati obstoječo naložbeno nepremičnino za nadaljnjo prihodnjo uporabo, ostane le-ta še naprej naložbena nepremičnina in se pri ponovnem razvoju ne prerazvrsti med lastniško uporabljane nepremičnine. |
| --- | --- |

58.

| 59. | 60.–65. člen se uporablja za pripoznavanje in merjenje v primerih, ko podjetje pri naložbenih nepremičninah uporablja model poštene vrednosti. Če uporablja model nabavne vrednosti, prenosi na konte naložbenih nepremičnin, lastniško uporabljanih nepremičnin in zalog ne spreminjajo knjigovodske vrednosti prenesenih nepremičnin in vrednosti takšnih nepremičnin za potrebe merjenja ali razkrivanja. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Pri prenosih s kontov naložbenih nepremičnin, obravnavanih po pošteni vrednosti, na konte lastniško uporabljanih nepremičnin ali zalog, velja, da je predvidena nabavna vrednost nepremičnin pri kasnejšem obračunavanju po MRS 16, MSRP 16 ali MRS 2 njihova poštena vrednost na dan spremembe uporabe. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Če postane lastniško uporabljana nepremičnina naložbena nepremičnina, ki bo obravnavana po pošteni vrednosti, mora podjetje uporabljati MRS 16 za nepremičnine, ki so v njegovi lasti, in MSRP 16 za nepremičnine, ki jih poseduje najemnik kot sredstva, ki predstavljajo pravico do uporabe, vse do datuma spremembe uporabe. Podjetje mora obravnavati vsako razliko med knjigovodsko vrednostjo nepremičnine po MRS 16 ali MSRP 16 in njeno pošteno vrednostjo na ta datum enako kot prevrednotenje po MRS 16. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Do datuma, ko postane lastniško uporabljana nepremičnina naložbena nepremičnina, izkazana po pošteni vrednosti, jo podjetje amortizira in pripoznava vsako izgubo zaradi oslabitve. Podjetje obravnava vsako razliko med knjigovodsko vrednostjo nepremičnine po MRS 16 ali MSRP 16 in njeno pošteno vrednostjo na ta datum enako kot prevrednotenje po MRS 16. Z drugimi besedami:






  (a) | vsako iz tega izhajajoče zmanjšanje knjigovodske vrednosti nepremičnine se pripozna v poslovnem izidu. Kolikor pa je kak znesek vštet v prevrednotovalni presežek pri takšni nepremičnini, se zmanjšanje pripozna v drugem vseobsegajočem donosu in zmanjša prevrednotovalni presežek v lastniškem kapitalu. |
| --- | --- | --- |

62.

(a)

vsako iz tega izhajajoče zmanjšanje knjigovodske vrednosti nepremičnine se pripozna v poslovnem izidu. Kolikor pa je kak znesek vštet v prevrednotovalni presežek pri takšni nepremičnini, se zmanjšanje pripozna v drugem vseobsegajočem donosu in zmanjša prevrednotovalni presežek v lastniškem kapitalu.

| (b) | vsako iz tega izhajajoče povečanje knjigovodske vrednosti se obravnava tako:






  (i) | v obsegu, v katerem povečanje odpravi prejšnjo izgubo iz oslabitve za to nepremičnino, se povečanje pripozna v poslovnem izidu. Znesek, pripoznan v poslovnem izidu, ne presega zneska, potrebnega za povrnitev knjigovodske vrednosti na tisto knjigovodsko vrednost, ki bi se ugotovila (po odštetju amortizacije), če v prejšnjih obdobjih ne bi bila pripoznana nobena izguba zaradi oslabitve; |
| --- | --- | --- |

(b)

vsako iz tega izhajajoče povečanje knjigovodske vrednosti se obravnava tako:

(i)

v obsegu, v katerem povečanje odpravi prejšnjo izgubo iz oslabitve za to nepremičnino, se povečanje pripozna v poslovnem izidu. Znesek, pripoznan v poslovnem izidu, ne presega zneska, potrebnega za povrnitev knjigovodske vrednosti na tisto knjigovodsko vrednost, ki bi se ugotovila (po odštetju amortizacije), če v prejšnjih obdobjih ne bi bila pripoznana nobena izguba zaradi oslabitve;

| (ii) | preostali del povečanja se pripozna v drugem vseobsegajočem donosu in poveča prevrednotovalni presežek v lastniškem kapitalu. Ob naslednji odtujitvi naložbene nepremičnine se prevrednotovalni presežek, vštet v lastniški kapital, prenese neposredno na zadržani čisti dobiček. Prenos iz prevrednotovalnega presežka v zadržani čisti dobiček se ne opravi prek poslovnega izida. |
| --- | --- |

(ii)

preostali del povečanja se pripozna v drugem vseobsegajočem donosu in poveča prevrednotovalni presežek v lastniškem kapitalu. Ob naslednji odtujitvi naložbene nepremičnine se prevrednotovalni presežek, vštet v lastniški kapital, prenese neposredno na zadržani čisti dobiček. Prenos iz prevrednotovalnega presežka v zadržani čisti dobiček se ne opravi prek poslovnega izida.

| 63. | Pri prenosih s kontov zalog na konte naložbenih nepremičnin, ki se bodo izkazovale po pošteni vrednosti, se mora vsaka razlika med pošteno vrednostjo nepremičnine na takšen datum in njeno prejšnjo knjigovodsko vrednostjo pripoznati v poslovnem izidu. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Obravnava prenosov s kontov zalog na konte naložbenih nepremičnin, ki se bodo obravnavale po pošteni vrednosti, je skladna z obravnavo prodaje zalog. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Ko podjetje dokonča gradnjo ali razvoj v lastnem okviru zgrajene nepremičnine, ki se bo izkazovala po pošteni vrednosti, pripozna vsako razliko med pošteno vrednostjo nepremičnine na ta datum in njeno prejšnjo knjigovodsko vrednostjo v poslovnem izidu. |
| --- | --- |

65.

ODTUJITVE

| 66. | Naložbena nepremičnina se preneha pripoznavati (odstrani se iz izkaza finančnega položaja) ob odtujitvi ali kadar se za stalno umakne iz uporabe in iz odtujitve ni mogoče pričakovati nikakršnih prihodnjih gospodarskih koristi. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Naložbena nepremičnina se lahko odtuji s prodajo ali z oddajo v finančni najem. Datum odtujitve naložbene nepremičnine, ki se proda, je datum, na katerega prejemnik pridobi obvladovanje tega sredstva v skladu z zahtevami iz MSRP 15 za določanje, kdaj je izvršitvena obveza izpolnjena. MSRP 16 se uporablja za odtujitev z oddajo v finančni najem ali s prodajo in povratnim najemom. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Če podjetje v skladu z načelom pripoznavanja v 16. členu v knjigovodski vrednosti sredstva pripozna strošek zamenjave za del naložbene nepremičnine, odpravi pripoznanje knjigovodske vrednosti zamenjanega dela. Za naložbeno nepremičnino, obračunano z uporabo modela nabavne vrednosti, zamenjani del ne sme biti del, ki je bil amortiziran posebej. Če podjetje ne more določiti knjigovodske vrednosti nadomeščenega dela, lahko s stroški nadomestitve pokaže, kolikšna je bila vrednost nadomeščenega dela v trenutku pridobitve ali zgraditve. Po modelu poštene vrednosti lahko poštena vrednost naložbene nepremičnine že nakaže, da je del, katerega nadomestitev je predvidena, izgubil svojo vrednost. V drugih primerih pa utegne biti težko ugotoviti, za koliko je treba zmanjšati pošteno vrednost za tisti del, ki bo nadomeščen. Kadar to ni izvedljivo, je druga možnost za zmanjšanje poštene vrednosti nadomeščenega dela, vključitev nabavne vrednosti nadomestitve v knjigovodsko vrednost sredstva in nato ponovna ocena poštene vrednosti, kot bi bila potrebna za povečanja, ki ne vključujejo nadomestitve. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Dobičke ali izgube iz opustitev ali odtujitev naložbenih nepremičnin je treba ugotoviti kot razlike med čistimi prejemki iz odtujitve in knjigovodsko vrednostjo sredstev ter jih pripoznati v poslovnem izidu (razen če MSRP 16 zahteva drugače pri prodaji in povratnem najemu) v obdobju opustitve ali odtujitve. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Znesek nadomestila, ki se vključi v dobiček ali izgubo zaradi odprave pripoznanja posamezne naložbene nepremičnine, se določi v skladu z zahtevami za določitev transakcijske cene v 47.–72. členu MSRP 15. Poznejše spremembe ocenjenega zneska nadomestila, ki se vključi v dobiček ali izgubo, se obračunajo v skladu z zahtevami za spremembe transakcijske cene v MSRP 15. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Podjetje uporablja MRS 37 oziroma druge standarde, kot je primerno, pri vseh obveznostih, ki jih obdrži po odtujitvi naložbene nepremičnine. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Nadomestila, ki jih plačajo tretje osebe za naložbeno nepremičnino, ki je bila oslabljena, izgubljena ali opuščena, se pripoznajo v poslovnem izidu, ko zapadejo v plačilo. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Oslabitev ali izguba naložbenih nepremičnin, s tem povezane terjatve ali nadomestila, ki jih plačajo tretje osebe, ter vsak kasnejši nakup ali gradnja nadomestnih sredstev, so ločeni gospodarski dogodki in jih je treba ločeno obračunavati po naslednjih načelih:






  (a) | oslabitve naložbenih nepremičnin se pripoznajo kot obveznost v skladu z MRS 36; |
| --- | --- | --- |

73.

(a)

oslabitve naložbenih nepremičnin se pripoznajo kot obveznost v skladu z MRS 36;

| (b) | odstranitve ali odtujitve naložbenih nepremičnin se pripoznajo v skladu s 66.–71. členom tega standarda; |
| --- | --- |

(b)

odstranitve ali odtujitve naložbenih nepremičnin se pripoznajo v skladu s 66.–71. členom tega standarda;

| (c) | nadomestila, ki jih plačajo tretje osebe za naložbeno nepremičnino, ki je bila oslabljena, izgubljena ali opuščena, se pripoznajo v poslovnem izidu, ko zapadejo v plačilo, in |
| --- | --- |

(c)

nadomestila, ki jih plačajo tretje osebe za naložbeno nepremičnino, ki je bila oslabljena, izgubljena ali opuščena, se pripoznajo v poslovnem izidu, ko zapadejo v plačilo, in

| (d) | vrednost tistih sredstev, ki so bila obnovljena, kupljena ali zgrajena kot nadomestitev, se opredeli v skladu s 20.–29. členom iz tega standarda. |
| --- | --- |

(d)

vrednost tistih sredstev, ki so bila obnovljena, kupljena ali zgrajena kot nadomestitev, se opredeli v skladu s 20.–29. členom iz tega standarda.

RAZKRIVANJE

Model poštene vrednosti in model nabavne vrednosti

| 74. | Razkritja, obravnavana v nadaljevanju, se uporabljajo dodatno k tistim v MSRP 16. V skladu z MSRP 16 zagotavlja lastnik naložbene nepremičnine kot najemodajalec razkritja o najemih, ki jih je sklenil. Najemnik, ki poseduje naložbeno nepremičnino kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, za vse poslovne najeme, ki jih je sklenil, zagotavlja razkritja kot najemnik v skladu z zahtevami iz MSRP 16 in kot najemodajalec v skladu z MSRP 16. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Podjetje razkrije:








  (a) | ali uporablja model poštene vrednosti ali model nabavne vrednosti; |
| --- | --- | --- |

75.

(a)

ali uporablja model poštene vrednosti ali model nabavne vrednosti;

| (b) | [črtano] |
| --- | --- |

(b)

[črtano]

| (c) | merila, ki jih uporablja, da bi razlikovalo naložbene nepremičnine od lastniško uporabljanih nepremičnin in od nepremičnin, ki jih poseduje za prodajo v rednem poslovanju, če je razvrstitev težavna (glejte 14. člen); |
| --- | --- |

(c)

merila, ki jih uporablja, da bi razlikovalo naložbene nepremičnine od lastniško uporabljanih nepremičnin in od nepremičnin, ki jih poseduje za prodajo v rednem poslovanju, če je razvrstitev težavna (glejte 14. člen);

| (d) | [črtano] |
| --- | --- |

(d)

[črtano]

| (e) | obseg, v katerem poštena vrednost naložbenih nepremičnin (kakor je izmerjena ali razkrita v računovodskih izkazih) temelji na vrednotenju neodvisnega ocenjevalca, ki ima priznano in ustrezno poklicno usposobljenost ter nedavne izkušnje z lokacijo in vrsto naložbenih nepremičnin, ki so predmet vrednotenja. Če takšnega vrednotenja ni bilo, je to dejstvo treba razkriti; |
| --- | --- |

(e)

obseg, v katerem poštena vrednost naložbenih nepremičnin (kakor je izmerjena ali razkrita v računovodskih izkazih) temelji na vrednotenju neodvisnega ocenjevalca, ki ima priznano in ustrezno poklicno usposobljenost ter nedavne izkušnje z lokacijo in vrsto naložbenih nepremičnin, ki so predmet vrednotenja. Če takšnega vrednotenja ni bilo, je to dejstvo treba razkriti;

| (f) | vrednosti, pripoznane v poslovnem izidu za:








  (i) | prihodke od najemnin za naložbene nepremičnine, |
| --- | --- | --- |

(f)

vrednosti, pripoznane v poslovnem izidu za:

(i)

prihodke od najemnin za naložbene nepremičnine,

| (ii) | neposredne poslovne odhodke (tudi za popravila in vzdrževanje), ki izhajajo iz naložbenih nepremičnin, ki so ustvarile prihodke od najemnin v obdobju; |
| --- | --- |

(ii)

neposredne poslovne odhodke (tudi za popravila in vzdrževanje), ki izhajajo iz naložbenih nepremičnin, ki so ustvarile prihodke od najemnin v obdobju;

| (iii) | neposredne poslovne odhodke (tudi za popravila in vzdrževanje), ki izhajajo iz naložbenih nepremičnin, ki niso ustvarile prihodkov od najemnin v obdobju, in |
| --- | --- |

(iii)

neposredne poslovne odhodke (tudi za popravila in vzdrževanje), ki izhajajo iz naložbenih nepremičnin, ki niso ustvarile prihodkov od najemnin v obdobju, in

| (iv) | kumulativne spremembe poštene vrednosti, pripoznane v poslovnem izidu ob prodaji naložbene nepremičnine iz skupine sredstev, v kateri je uporabljen model nabavne vrednosti, v skupino sredstev, v kateri je uporabljen model poštene vrednosti (glej 32.C člen); |
| --- | --- |

(iv)

kumulativne spremembe poštene vrednosti, pripoznane v poslovnem izidu ob prodaji naložbene nepremičnine iz skupine sredstev, v kateri je uporabljen model nabavne vrednosti, v skupino sredstev, v kateri je uporabljen model poštene vrednosti (glej 32.C člen);

| (g) | obstoj in zneske omejitev unovčljivosti naložbenih nepremičnin ali vrnitev prihodkov in donosov iz odtujitve; |
| --- | --- |

(g)

obstoj in zneske omejitev unovčljivosti naložbenih nepremičnin ali vrnitev prihodkov in donosov iz odtujitve;

| (h) | pogodbene obveze za nakupovanje, izdelovanje ali razvoj naložbenih nepremičnin ali pa za popravila, vzdrževanje ali izboljšave. |
| --- | --- |

(h)

pogodbene obveze za nakupovanje, izdelovanje ali razvoj naložbenih nepremičnin ali pa za popravila, vzdrževanje ali izboljšave.

Model poštene vrednosti

| 76. | Poleg razkritij, ki jih zahteva 75. člen, mora podjetje, ki uporablja model poštene vrednosti iz 33.–55. člena, razkriti tudi uskladitev med knjigovodsko vrednostjo naložbenih nepremičnin na začetku in na koncu obdobja, ki prikazuje:








  (a) | povečanja, pri čemer ločeno razkrije tista, ki izhajajo iz pridobitev, in tista, ki izhajajo iz naknadnih izdatkov, ki se pripoznajo v knjigovodski vrednosti sredstva, |
| --- | --- | --- |

76.

(a)

povečanja, pri čemer ločeno razkrije tista, ki izhajajo iz pridobitev, in tista, ki izhajajo iz naknadnih izdatkov, ki se pripoznajo v knjigovodski vrednosti sredstva,

| (b) | povečanja, ki izhajajo iz pridobitev s poslovnimi združitvami, |
| --- | --- |

(b)

povečanja, ki izhajajo iz pridobitev s poslovnimi združitvami,

| (c) | sredstva, razvrščena kot v posesti za prodajo ali vključena v skupino za odtujitev, ki je razvrščena kot v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5, ter druge odtujitve, |
| --- | --- |

(c)

sredstva, razvrščena kot v posesti za prodajo ali vključena v skupino za odtujitev, ki je razvrščena kot v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5, ter druge odtujitve,

| (d) | čiste dobičke ali čiste izgube iz naslova prilagoditev poštene vrednosti, |
| --- | --- |

(d)

čiste dobičke ali čiste izgube iz naslova prilagoditev poštene vrednosti,

| (e) | čiste tečajne razlike, ki izhajajo iz prevedbe računovodskih izkazov v drugo predstavitveno valuto, in iz prevedbe poslovanja v tujini v predstavitveno valuto poročajočega podjetja, |
| --- | --- |

(e)

čiste tečajne razlike, ki izhajajo iz prevedbe računovodskih izkazov v drugo predstavitveno valuto, in iz prevedbe poslovanja v tujini v predstavitveno valuto poročajočega podjetja,

| (f) | prenose na konte zalog in lastniško uporabljanih nepremičnin ali z njih; in |
| --- | --- |

(f)

prenose na konte zalog in lastniško uporabljanih nepremičnin ali z njih; in

| (g) | druge spremembe. |
| --- | --- |

(g)

druge spremembe.

| 77. | Če je za naložbeno nepremičnino pridobljeno vrednotenje pomembno prilagojeno za namen računovodskih izkazov, na primer, da se podjetje izogiba dvakratnemu štetju sredstev ali obveznosti, pripoznanih v bilanci stanja kot ločena sredstva ali obveznosti, kot je opisano v 50. členu, mora podjetje razkriti uskladitev med pridobljenim vrednotenjem in prilagojenim vrednotenjem, ki je vključeno v računovodske izkaze, pri čemer posebej izkaže agregatno vrednost morebitnih pripoznanih obveznosti iz najema, ki so bile dodane, in katerimi koli drugimi pomembnimi prilagoditvami. |
| --- | --- |

77.

| 78. | V izjemnih primerih iz 53. člena, kadar podjetje meri naložbene nepremičnine z uporabo modela nabavne vrednosti iz MRS 16 ali v skladu z MSRP 16, je treba z uskladitvijo, ki se zahteva v skladu s 76. členom, razkriti zneske, ki se nanašajo na te naložbene nepremičnine, ločeno od zneskov, ki se nanašajo na druge naložbene nepremičnine. Poleg tega mora podjetje razkriti:








  (a) | opis naložbene nepremičnine, |
| --- | --- | --- |

78.

(a)

opis naložbene nepremičnine,

| (b) | pojasnilo, zakaj poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo izmeriti; |
| --- | --- |

(b)

pojasnilo, zakaj poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo izmeriti;

| (c) | po možnosti razpon ocen, v katerem je zelo verjetno, da se nahaja poštena vrednost, in |
| --- | --- |

(c)

po možnosti razpon ocen, v katerem je zelo verjetno, da se nahaja poštena vrednost, in

| (d) | pri odtujitvi naložbene nepremičnine, ki ni izkazana po pošteni vrednosti:








  (i) | dejstvo, da je podjetje odtujilo naložbeno nepremičnino, ki ni izkazana po pošteni vrednosti, |
| --- | --- | --- |

(d)

pri odtujitvi naložbene nepremičnine, ki ni izkazana po pošteni vrednosti:

(i)

dejstvo, da je podjetje odtujilo naložbeno nepremičnino, ki ni izkazana po pošteni vrednosti,

| (ii) | knjigovodsko vrednost naložbene nepremičnine v času prodaje in |
| --- | --- |

(ii)

knjigovodsko vrednost naložbene nepremičnine v času prodaje in

| (iii) | znesek pripoznanega dobička ali pripoznane izgube. |
| --- | --- |

(iii)

znesek pripoznanega dobička ali pripoznane izgube.

Model nabavne vrednosti

| 79. | Poleg razkritij, ki se zahtevajo v 75. členu, mora podjetje, ki uporablja model nabavne vrednosti v skladu s 56. členom, razkriti tudi:








  (a) | uporabljene metode amortiziranja, |
| --- | --- | --- |

79.

(a)

uporabljene metode amortiziranja,

| (b) | dobo koristnosti ali uporabljene stopnje amortiziranja, |
| --- | --- |

(b)

dobo koristnosti ali uporabljene stopnje amortiziranja,

| (c) | bruto knjigovodsko vrednost in nabrano amortizacijo (povezano z nabranimi izgubami zaradi oslabitve) na začetku in na koncu obdobja, |
| --- | --- |

(c)

bruto knjigovodsko vrednost in nabrano amortizacijo (povezano z nabranimi izgubami zaradi oslabitve) na začetku in na koncu obdobja,

| (d) | uskladitev med knjigovodsko vrednostjo naložbene nepremičnine na začetku in na koncu obdobja, ki prikazuje:








  (i) | povečanja, pri čemer ločeno razkrije tista, ki izhajajo iz pridobitev, in tista, ki izhajajo iz naknadnih izdatkov, ki se pripoznajo kot sredstvo, |
| --- | --- | --- |

(d)

uskladitev med knjigovodsko vrednostjo naložbene nepremičnine na začetku in na koncu obdobja, ki prikazuje:

(i)

povečanja, pri čemer ločeno razkrije tista, ki izhajajo iz pridobitev, in tista, ki izhajajo iz naknadnih izdatkov, ki se pripoznajo kot sredstvo,

| (ii) | povečanja, ki izhajajo iz pridobitev s poslovnimi združitvami, |
| --- | --- |

(ii)

povečanja, ki izhajajo iz pridobitev s poslovnimi združitvami,

| (iii) | sredstva, razvrščena kot v posesti za prodajo ali vključena v skupino za odtujitev, ki je razvrščena kot v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5, ter druge odtujitve, |
| --- | --- |

(iii)

sredstva, razvrščena kot v posesti za prodajo ali vključena v skupino za odtujitev, ki je razvrščena kot v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5, ter druge odtujitve,

| (iv) | amortizacijo, |
| --- | --- |

(iv)

amortizacijo,

| (v) | znesek pripoznanih izgub iz oslabitve in znesek odpravljenih izgub zaradi oslabitve v obdobju v skladu z MRS 36, |
| --- | --- |

(v)

znesek pripoznanih izgub iz oslabitve in znesek odpravljenih izgub zaradi oslabitve v obdobju v skladu z MRS 36,

| (vi) | čiste tečajne razlike, ki izhajajo iz prevedbe računovodskih izkazov v drugo predstavitveno valuto, in iz prevedbe poslovanja v tujini v predstavitveno valuto poročajočega podjetja, |
| --- | --- |

(vi)

čiste tečajne razlike, ki izhajajo iz prevedbe računovodskih izkazov v drugo predstavitveno valuto, in iz prevedbe poslovanja v tujini v predstavitveno valuto poročajočega podjetja,

| (vii) | prenose na konte zalog in lastniško uporabljanih nepremičnin ali z njih; in |
| --- | --- |

(vii)

prenose na konte zalog in lastniško uporabljanih nepremičnin ali z njih; in

| (viii) | druge spremembe. |
| --- | --- |

(viii)

druge spremembe.

| (e) | pošteno vrednost naložbene nepremičnine. Podjetje mora v izjemnih primerih, opisanih v 53. členu, kadar ne more zanesljivo izmeriti poštene vrednosti naložbene nepremičnine, razkriti:








  (i) | opis naložbene nepremičnine, |
| --- | --- | --- |

(e)

pošteno vrednost naložbene nepremičnine. Podjetje mora v izjemnih primerih, opisanih v 53. členu, kadar ne more zanesljivo izmeriti poštene vrednosti naložbene nepremičnine, razkriti:

(i)

opis naložbene nepremičnine,

| (ii) | pojasnilo, zakaj poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo izmeriti; in |
| --- | --- |

(ii)

pojasnilo, zakaj poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo izmeriti; in

| (iii) | če je možno, razpon ocen, znotraj katerega se zelo verjetno nahaja poštena vrednost. |
| --- | --- |

(iii)

če je možno, razpon ocen, znotraj katerega se zelo verjetno nahaja poštena vrednost.

PREHODNE DOLOČBE

Model poštene vrednosti

| 80. | Podjetje, ki je prej uporabljalo MRS 40 (2000) in prvič izbere, da bo razvrščalo in obračunavalo nekatere ali vse ustrezne deleže v nepremičninah v poslovnem najemu kot naložbene nepremičnine, mora pripoznati učinek, ki ga ima ta izbira, kot prilagoditev začetnega stanja zadržanega čistega dobička za obdobje, v katerem je bila izbira prvič storjena. Poleg tega:








  (a) | če je podjetje prej javno razkrilo (v računovodskih izkazih ali drugače) pošteno vrednost svojih deležev v nepremičninah v preteklih obdobjih (merjeno na podlagi, ki je v skladu z opredelitvijo poštene vrednosti iz MSRP 13), se podjetju priporoča, vendar se od njega ne zahteva, da:








  (i) | preračuna začetni saldo zadržanega čistega dobička za najzgodnejše predstavljeno obdobje, za katero je bila ta poštena vrednost javno razkrita, in |
| --- | --- | --- | --- |

80.

(a)

če je podjetje prej javno razkrilo (v računovodskih izkazih ali drugače) pošteno vrednost svojih deležev v nepremičninah v preteklih obdobjih (merjeno na podlagi, ki je v skladu z opredelitvijo poštene vrednosti iz MSRP 13), se podjetju priporoča, vendar se od njega ne zahteva, da:

(i)

preračuna začetni saldo zadržanega čistega dobička za najzgodnejše predstavljeno obdobje, za katero je bila ta poštena vrednost javno razkrita, in

| (ii) | prevrednoti primerjalne informacije za takšna obdobja in |
| --- | --- |

(ii)

prevrednoti primerjalne informacije za takšna obdobja in

| (b) | če podjetje ni prej javno razkrilo informacij, opisanih v točki (a), ne sme preračunati primerjalnih informacij in mora razkriti to dejstvo. |
| --- | --- |

(b)

če podjetje ni prej javno razkrilo informacij, opisanih v točki (a), ne sme preračunati primerjalnih informacij in mora razkriti to dejstvo.

| 81. | Ta standard zahteva drugačno obravnavo kot MRS 8. MRS 8 zahteva, da se primerjalne informacije preračunajo, razen če to ni izvedljivo. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Kadar podjetje prvič uporabi ta standard, prilagoditev začetnega salda zadržanega čistega dobička vključuje prerazvrstitev vsakega zneska v prevrednotovalnem presežku naložbenih nepremičnin. |
| --- | --- |

82.

Model nabavne vrednosti

| 83. | MRS 8 se uporablja pri vsaki spremembi računovodskih usmeritev, ki se pojavi, kadar podjetje prvič uporabi ta standard in se odloči za uporabo modela nabavne vrednosti. Posledica spremembe računovodskih usmeritev je tudi prerazvrstitev vsakega zneska v prevrednotovalnem presežku naložbenih nepremičnin. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Zahteve 27.–29. člena, ki se nanašajo na začetno merjenje posamezne naložbene nepremičnine, pridobljene v transakciji menjave sredstev, veljajo izključno za bodoče transakcije. |
| --- | --- |

84.

Poslovne združitve

| 84 A | Cikel letnih izboljšav MSRP 2011–2013, ki je bil izdan decembra 2013, je dodal 14.A člen in naslov pred 6. členom. Podjetje uporablja navedeno spremembo za naprej za pridobitve naložbenih nepremičnin od začetka prvega obdobja, za katero sprejme navedeno spremembo. Posledično se obračunavanje pridobitev naložbenih nepremičnin v prejšnjih obdobjih ne prilagodi. Vendar se podjetje lahko odloči, da bo uporabilo spremembo za posamezne pridobitve naložbenih nepremičnin, do katerih je prišlo pred začetkom prvega letnega obdobja, ki je nastopilo na datum začetka veljavnosti ali po tem datumu, če in zgolj če so mu na voljo informacije, potrebne za uporabo te spremembe za zgodnejše transakcije. |
| --- | --- |

84 A

MSRP 16

| 84 B | Ob prvi uporabi MSRP 16 in z njim povezanih sprememb tega standarda podjetje za naložbene nepremičnine, ki jih poseduje kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe, uporabi zahteve glede prehoda iz Priloge C MSRP 16. |
| --- | --- |

84 B

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

| 85. | Podjetje začne uporabljati ta standard za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2005 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je priporočljiva. Če podjetje uporablja ta standard za obdobje pred 1. januarjem 2005, mora to razkriti. |
| --- | --- |

85.

| 85 A | Z MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov (kot je bil popravljen 2007) je bila spremenjena terminologija, ki se uporablja v vseh MSRP. Poleg tega je spremenil 62. člen. Podjetje začne uporabljati navedene spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2009 ali pozneje. Če podjetje uporabi MRS 1 (kot je bil popravljen leta 2007) za zgodnejše obdobje, se morajo te spremembe uporabljati tudi za tako zgodnejše obdobje. |
| --- | --- |

85 A

| 85 B | Spremenjeni so bili 8., 9., 48., 53., 54. in 57. člen, 22. člen je bil črtan, 53.A in 53.B člen pa sta bila dodana v okviru Izboljšav MSRP, izdanih maja 2008. Podjetje uporablja te spremembe za naprej, za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2009 ali po tem datumu. Podjetje lahko uporabi spremembe v zvezi z naložbeno nepremičnino v gradnji od katerega koli datuma pred 1. januarjem 2009, če so bile poštene vrednosti naložbenih nepremičnin v gradnji izmerjene na te datume. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Če podjetje uporabi spremembe za zgodnejše obdobje, razkrije ta podatek in hkrati uporabi spremembe 5. in 81.E člena iz MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva. |
| --- | --- |

85 B

| 85C | Z MSRP 13, ki je bil izdan maja 2011, je bila spremenjena opredelitev poštene vrednosti v 5. členu, spremenjeni so bili 26., 29., 32., 40., 48., 53., 53.B, 78.–80. in 85.B člen ter izbrisani 36.–39., 42.–47., 49., 51. in 75.(d) člen. Podjetje mora uporabljati navedene spremembe, kadar uporablja MSRP 13. |
| --- | --- |

85C

| 85D | Cikel letnih izboljšav 2011–2013, ki je bil izdan decembra 2013, je dodal naslove pred 6. členom in za 84. členom ter 14.A in 84.A člen. Podjetje začne uporabljati navedene spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. julija 2014 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Če podjetje uporablja te spremembe za zgodnejše obdobje, mora to razkriti. |
| --- | --- |

85D

| 85E | Z MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci, izdanim maja 2014, so bili spremenjeni 3.(b), 9., 67. in 70. člen. Podjetje mora uporabljati navedene spremembe, kadar uporablja MSRP 15. |
| --- | --- |

85E

| 85F | Z MSRP 16, izdanim januarja 2016, je bilo spremenjeno področje uporabe MRS 40, saj so bile naložbene nepremičnine opredeljene tako, da zajemajo tako naložbene nepremičnine, ki jih ima podjetje v lasti, kot tudi nepremičnine, ki jih poseduje najemnik kot sredstvo, ki predstavlja pravico do uporabe. Z MSRP 16 so bili spremenjeni 5., 7., 8., 9., 16., 20., 30., 41., 50., 53., 53.A, 54., 56., 60., 61., 62., 67., 69., 74., 75., 77. in 78. člen, dodani 19.A, 29.A, 40.A in 84.B člen z ustreznimi naslovi, ter črtani 3., 6., 25., 26. in 34. člen. Podjetje mora uporabljati navedene spremembe, kadar uporablja MSRP 16. |
| --- | --- |

85F

RAZVELJAVITEV MRS 40 (2000)

| 86. | Ta standard nadomešča MRS 40 Naložbene nepremičnine (izdan 2000). |
| --- | --- |

86.

---

| 9.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 291/63 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 291/63

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1987

z dne 31. oktobra 2017

o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z Mednarodnim standardom računovodskega poročanja 15

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 15. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 15. oktobra 2008.

| (2) | Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) je 12. aprila 2016 objavil spremembe Mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 15 Prihodki iz pogodb s kupci. Spremembe pojasnjujejo nekatere zahteve in zagotavljajo dodatno pomoč za podjetja, ki izvajajo ta standard. |
| --- | --- |

(2)

Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) je 12. aprila 2016 objavil spremembe Mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 15 Prihodki iz pogodb s kupci. Spremembe pojasnjujejo nekatere zahteve in zagotavljajo dodatno pomoč za podjetja, ki izvajajo ta standard.

| (3) | Posvetovanje z Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje potrjuje, da spremembe MSRP 15 izpolnjujejo merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. |
| --- | --- |

(3)

Posvetovanje z Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje potrjuje, da spremembe MSRP 15 izpolnjujejo merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1126/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1126/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Prilogi k Uredbi (ES) št. 1126/2008 se Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 15 Prihodki iz pogodb s kupci spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Podjetja začnejo uporabljati spremembe iz člena 1 najpozneje z začetkom prvega poslovnega leta, ki se začne 1. januarja 2018 ali po tem datumu.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. oktobra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1126/2008 z dne 3. novembra 2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 320, 29.11.2008, str. 1).

2

---

PRILOGA

Pojasnila k MSRP 15

Prihodki iz pogodb s kupci

Spremembe

MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci

Spremenijo se 26., 27. in 29. člen. 28. in 30. člen se nista spremenila, sta se pa vključila zaradi lažjega sklicevanja.

Ločeno blago ali storitve

| 26. | Odvisno od pogodbe lahko obljubljeno blago ali storitve vključujejo, vendar niso omejene na, naslednje:






  (a) | prodajo blaga, ki ga je podjetje proizvedlo (na primer zaloge proizvajalca), |
| --- | --- | --- |

26.

(a)

prodajo blaga, ki ga je podjetje proizvedlo (na primer zaloge proizvajalca),

| (b) | ponovno prodajo blaga, ki ga je podjetje kupilo (na primer trgovsko blago trgovca na drobno), |
| --- | --- |

(b)

ponovno prodajo blaga, ki ga je podjetje kupilo (na primer trgovsko blago trgovca na drobno),

| (c) | ponovno prodajo pravic do blaga ali storitev, ki jih je podjetje kupilo (na primer ponovna prodaja vstopnice s strani podjetja, ki deluje kot principal, v skladu z opisom v B34.–B38. členu), |
| --- | --- |

(c)

ponovno prodajo pravic do blaga ali storitev, ki jih je podjetje kupilo (na primer ponovna prodaja vstopnice s strani podjetja, ki deluje kot principal, v skladu z opisom v B34.–B38. členu),

| (d) | izvajanje pogodbeno dogovorjene naloge (ali nalog) za kupca, |
| --- | --- |

(d)

izvajanje pogodbeno dogovorjene naloge (ali nalog) za kupca,

| (e) | zagotavljanje storitve pripravljenosti za zagotavljanje blaga ali storitev (na primer nespecificirane posodobitve programske opreme, ki se zagotovijo, ko in če so na voljo) ali zagotavljanje razpoložljivosti blaga ali storitev kupcu za uporabo, kot in ko se kupec odloči, |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje storitve pripravljenosti za zagotavljanje blaga ali storitev (na primer nespecificirane posodobitve programske opreme, ki se zagotovijo, ko in če so na voljo) ali zagotavljanje razpoložljivosti blaga ali storitev kupcu za uporabo, kot in ko se kupec odloči,

| (f) | zagotavljanje storitve prenosa blaga ali storitev kupcu za drugo osebo (na primer tako, da deluje kot agent druge osebe v skladu z opisom v B34.–B38. členu), |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje storitve prenosa blaga ali storitev kupcu za drugo osebo (na primer tako, da deluje kot agent druge osebe v skladu z opisom v B34.–B38. členu),

| (g) | podeljevanje pravic do blaga ali storitev, ki se bodo zagotovile v prihodnosti in jih kupec lahko ponovno proda ali zagotovi svojim kupcem (na primer podjetje, ki prodaja izdelek trgovcu na drobno, obljubi prenos dodatnega blaga ali storitve posamezniku, ki kupi izdelek od trgovca na drobno), |
| --- | --- |

(g)

podeljevanje pravic do blaga ali storitev, ki se bodo zagotovile v prihodnosti in jih kupec lahko ponovno proda ali zagotovi svojim kupcem (na primer podjetje, ki prodaja izdelek trgovcu na drobno, obljubi prenos dodatnega blaga ali storitve posamezniku, ki kupi izdelek od trgovca na drobno),

| (h) | gradnjo, proizvodnjo ali razvoj sredstva v imenu kupca, |
| --- | --- |

(h)

gradnjo, proizvodnjo ali razvoj sredstva v imenu kupca,

| (i) | podeljevanje licenc (glej B52.–B63.B člen); in |
| --- | --- |

(i)

podeljevanje licenc (glej B52.–B63.B člen); in

| (j) | podeljevanje možnosti za nakup dodatnega blaga ali storitev (kadar te možnosti kupcu zagotavljajo stvarno pravico v skladu z opisom v B39.–B43. členu). |
| --- | --- |

(j)

podeljevanje možnosti za nakup dodatnega blaga ali storitev (kadar te možnosti kupcu zagotavljajo stvarno pravico v skladu z opisom v B39.–B43. členu).

| 27. | Blago ali storitev, ki se obljubi kupcu, je ločena, če sta izpolnjeni obe naslednji merili:






  (a) | kupec lahko koristi blago ali storitev bodisi samostojno bodisi skupaj z drugimi viri, do katerih ima enostaven dostop (tj. blago ali storitev se lahko loči), in |
| --- | --- | --- |

27.

(a)

kupec lahko koristi blago ali storitev bodisi samostojno bodisi skupaj z drugimi viri, do katerih ima enostaven dostop (tj. blago ali storitev se lahko loči), in

| (b) | obljubo podjetja za prenos blaga ali storitve kupcu se lahko opredeli ločeno od drugih obljub v pogodbi (tj. obljuba za prenos blaga ali storitev je ločena v okviru pogodbe). |
| --- | --- |

(b)

obljubo podjetja za prenos blaga ali storitve kupcu se lahko opredeli ločeno od drugih obljub v pogodbi (tj. obljuba za prenos blaga ali storitev je ločena v okviru pogodbe).

| 28. | Kupec lahko koristi blago ali storitev v skladu s 27.(a) členom, če bi bilo blago ali storitev mogoče uporabiti, potrošiti, prodati za znesek, ki je večji od preostale vrednosti, ali kako drugače imeti v lasti tako, da ustvari gospodarske koristi. Pri določenem blagu ali storitvah ima kupec možnost, da koristi blago ali storitev samostojno. Pri drugem blagu ali storitvah lahko kupec koristi blago ali storitev samo v povezavi z drugimi enostavno dostopnimi viri. Enostavno dostopen vir pomeni blago ali storitev, ki se prodaja ločeno (in ga prodaja zadevno ali drugo podjetje), ali vir, ki ga je kupec že pridobil od podjetja (vključno z blagom ali storitvami, ki jih bo podjetje kupcu že preneslo na podlagi pogodbe) ali v okviru drugih transakcij ali dogodkov. Različni dejavniki lahko predstavljajo dokazila, da lahko kupec koristi blago ali storitev bodisi samostojno bodisi v povezavi z drugimi enostavno dostopnimi viri. Dejstvo, da podjetje redno prodaja blago ali storitev ločeno, bi na primer kazalo, da lahko kupec koristi blago ali storitev samostojno ali v povezavi z drugimi enostavno dostopnimi viri. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Pri ocenjevanju, ali se lahko obljube podjetja za prenos blaga ali storitve kupcu opredelijo ločeno v skladu s 27.(b) členom, je cilj določiti, ali je narava obljube v okviru pogodbe prenos vsake od teh postavk blaga ali storitev ločeno ali namesto tega prenos združene postavke ali postavk, za katere so obljubljeno blago ali storitve vložki. Dejavniki, ki kažejo, da se dve ali več obljub podjetja za prenos blaga ali storitev kupcu ne morejo opredeliti ločeno, vključujejo, vendar niso omejeni na, naslednje:






  (a) | podjetje zagotavlja pomembno storitev povezovanja blaga ali storitev z drugim blagom ali storitvami, obljubljenimi v pogodbi, v skupino blaga ali storitev, ki predstavljajo združen izložek ali izložke, za katere je kupec sklenil pogodbo. Z drugimi besedami, podjetje uporablja blago ali storitve kot vložke za proizvodnjo ali zagotavljanje združenega izložka ali izložkov, ki jih določi kupec. Združeni izložek ali izložki lahko vključujejo več kot eno fazo, element ali enoto; |
| --- | --- | --- |

29.

(a)

podjetje zagotavlja pomembno storitev povezovanja blaga ali storitev z drugim blagom ali storitvami, obljubljenimi v pogodbi, v skupino blaga ali storitev, ki predstavljajo združen izložek ali izložke, za katere je kupec sklenil pogodbo. Z drugimi besedami, podjetje uporablja blago ali storitve kot vložke za proizvodnjo ali zagotavljanje združenega izložka ali izložkov, ki jih določi kupec. Združeni izložek ali izložki lahko vključujejo več kot eno fazo, element ali enoto;

| (b) | ena ali več postavk blaga ali storitev bistveno spremeni ali prilagodi oziroma jih bistveno spremenijo ali prilagodijo ena ali več postavk drugega blaga ali storitev, obljubljenih v pogodbi; |
| --- | --- |

(b)

ena ali več postavk blaga ali storitev bistveno spremeni ali prilagodi oziroma jih bistveno spremenijo ali prilagodijo ena ali več postavk drugega blaga ali storitev, obljubljenih v pogodbi;

| (c) | blago ali storitve so zelo odvisne od ali tesno povezane z drugim blagom ali storitvami. Povedano drugače, na vsako postavko blaga ali storitev pomembno vpliva ena ali več postavk drugega blaga ali storitev v pogodbi. Na primer, v nekaterih primerih dve ali več postavk blaga ali storitev pomembno vplivajo druge na drugo, ker podjetje ne bi bilo sposobno izpolniti svoje obljube s posamičnim prenosom vsake postavke blaga ali storitev. |
| --- | --- |

(c)

blago ali storitve so zelo odvisne od ali tesno povezane z drugim blagom ali storitvami. Povedano drugače, na vsako postavko blaga ali storitev pomembno vpliva ena ali več postavk drugega blaga ali storitev v pogodbi. Na primer, v nekaterih primerih dve ali več postavk blaga ali storitev pomembno vplivajo druge na drugo, ker podjetje ne bi bilo sposobno izpolniti svoje obljube s posamičnim prenosom vsake postavke blaga ali storitev.

| 30. | Če obljubljeno blago ali storitev ni ločena, podjetje združi to blago ali storitev z drugim obljubljenim blagom ali storitvami, dokler ne opredeli skupine blaga ali storitev, ki je ločena. V nekaterih primerih bi to pomenilo, da bi podjetje vse blago ali storitve, obljubljene v pogodbi, obračunalo kot eno izvršitveno obvezo. |
| --- | --- |

30.

V Prilogi B se spremenijo B1., B34.–B38., B52.–B53. in B58. člen ter dodajo B34.A, B35.A, B35.B, B37.A, B59.A, B63.A in B63.B člen. B57. člen se izbriše. B54.–B56., B59. in B60.–B63. člen se niso spremenili, so se pa vključili zaradi lažjega sklicevanja.

Priloga B

Napotki za uporabo

...

| B1 | Ti napotki za uporabo so urejeni glede na naslednje kategorije:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

B1

(a)

...

| (i) | licenciranje (B52.–B63.B člen), |
| --- | --- |

(i)

licenciranje (B52.–B63.B člen),

| (j) | ... |
| --- | --- |

(j)

...

Principal in agent

| B34 | Kadar pri zagotavljanju blaga ali storitev kupcu sodeluje druga oseba, podjetje določi, ali je narava njegove obljube izvršitvena obveza, da bo samo zagotovilo specificirano blago ali storitev (tj. podjetje je principal), ali da bo uredilo, da bo druga oseba zagotovila to blago ali storitev (tj. podjetje je agent). Podjetje določi, ali je principal ali agent, za vsako specificirano blago ali storitev, obljubljeno kupcu. Specificirano blago ali storitev je ločeno blago ali storitev (ali ločena skupina blaga ali storitev), ki se bo zagotovila kupcu (glej 27.–30. člen). Če pogodba s kupcem vsebuje več kot eno specificirano blago ali storitev, bi lahko bilo podjetje principal za nekatero specificirano blago ali storitve in agent za drugo. |
| --- | --- |

B34

| B34A | Da določi naravo svoje obljube (kot je opisana v B34. členu), podjetje:






  (a) | opredeli specificirano blago ali storitve, ki se bodo zagotovile kupcu (to je lahko na primer pravica do blaga ali storitve, ki jo bo zagotovila druga oseba (glej 26. člen)), in |
| --- | --- | --- |

B34A

(a)

opredeli specificirano blago ali storitve, ki se bodo zagotovile kupcu (to je lahko na primer pravica do blaga ali storitve, ki jo bo zagotovila druga oseba (glej 26. člen)), in

| (b) | oceni, ali obvladuje (kot je opisano v 33. členu) vsako specificirano blago ali storitev, preden se ta prenese na kupca. |
| --- | --- |

(b)

oceni, ali obvladuje (kot je opisano v 33. členu) vsako specificirano blago ali storitev, preden se ta prenese na kupca.

| B35 | Podjetje je principal, če obvladuje specificirano blago ali storitev, preden se ta prenese na kupca. Vendar ni nujno, da podjetje obvladuje specificirano blago, če pridobi lastninsko pravico za to blago za samo kratek čas, preden se lastninska pravica prenese na kupca. Podjetje, ki je principal, lahko izpolni izvršitveno obvezo zagotoviti specificirano blago ali storitev samo ali najame drugo osebo (na primer podizvajalca), da izpolni nekatere ali vse izvršitvene obveze v njegovem imenu. |
| --- | --- |

B35

| B35A | Če je v zagotovitev blaga ali storitev kupcu vključena druga oseba, podjetje, ki je principal, pridobi obvladovanje česar koli od naslednjega:






  (a) | blaga ali drugega sredstva od druge osebe, ki ga nato prenese na kupca; |
| --- | --- | --- |

B35A

(a)

blaga ali drugega sredstva od druge osebe, ki ga nato prenese na kupca;

| (b) | pravice do storitve, ki jo bo izvedla druga oseba, ki podjetju omogoča, da naroči tej osebi, da zagotovi storitev kupcu v imenu podjetja; |
| --- | --- |

(b)

pravice do storitve, ki jo bo izvedla druga oseba, ki podjetju omogoča, da naroči tej osebi, da zagotovi storitev kupcu v imenu podjetja;

| (c) | blaga ali storitve druge osebe, ki jo nato združi z drugim blagom ali storitvami pri zagotavljanju specificiranega blaga ali storitve kupcu. Na primer, če podjetje zagotovi pomembno storitev integracije blaga ali storitev (glej 29.(a) člen), ki jih zagotovi druga oseba, v specificirano blago ali storitev, ki jo je naročil kupec, podjetje obvladuje specificirano blago ali storitev preden se to blago ali storitev prenese na kupca. To je zaradi tega, ker podjetje najprej pridobi obvladovanje vložkov za specificirano blago ali storitev (ki vključuje blago ali storitve od drugih oseb) in nato usmerja njihovo uporabo, da se ustvari združen izložek, ki je specificirano blago ali storitev. |
| --- | --- |

(c)

blaga ali storitve druge osebe, ki jo nato združi z drugim blagom ali storitvami pri zagotavljanju specificiranega blaga ali storitve kupcu. Na primer, če podjetje zagotovi pomembno storitev integracije blaga ali storitev (glej 29.(a) člen), ki jih zagotovi druga oseba, v specificirano blago ali storitev, ki jo je naročil kupec, podjetje obvladuje specificirano blago ali storitev preden se to blago ali storitev prenese na kupca. To je zaradi tega, ker podjetje najprej pridobi obvladovanje vložkov za specificirano blago ali storitev (ki vključuje blago ali storitve od drugih oseb) in nato usmerja njihovo uporabo, da se ustvari združen izložek, ki je specificirano blago ali storitev.

| B35B | (Medtem) ko podjetje, ki je principal, izpolni(-juje) izvršitveno obvezo, pripozna prihodke v bruto znesku nadomestila, za katerega pričakuje, da bo do njega upravičeno v zameno za preneseno specificirano blago ali storitve. |
| --- | --- |

B35B

| B36 | Podjetje je agent, če je njegova izvršitvena obveza urediti, da specificirano blago ali storitev zagotovi druga oseba. Podjetje, ki je agent, ne obvladuje specificiranega blaga ali storitve, ki jo zagotovi druga oseba, preden se to specificirano blago ali storitev prenese na kupca. (Medtem) ko podjetje, ki je agent, izpolni(-juje) izvršitveno obvezo, pripozna prihodke v znesku opravnine ali provizije, za katero pričakuje, da bo do nje upravičeno v zameno za ureditev, da specificirano blago ali storitve zagotovi druga oseba. Opravnina ali provizija podjetja je lahko neto znesek nadomestila, ki ga podjetje zadrži, potem ko drugi osebi plača nadomestilo, prejeto za blago ali storitev, ki jo mora zagotoviti ta oseba. |
| --- | --- |

B36

| B37 | Kazalniki, da podjetje obvladuje specificirano blago ali storitev, preden se prenese na kupca (in je zato principal (glej B35. člen)), med drugim vključujejo naslednje:






  (a) | podjetje je primarno odgovorno za izpolnitev obljube, da bo zagotovilo specificirano blago ali storitev. To običajno vključuje odgovornost za sprejemljivost specificiranega blaga ali storitve (npr. primarno odgovornost za to, da blago ali storitev izpolnjuje specifikacije kupca). Če je podjetje primarno odgovorno za izpolnitev obljube, da bo zagotovilo specificirano blago ali storitev, to lahko kaže, da druga oseba, ki je vključena v zagotovitev specificiranega blaga ali storitve, deluje v imenu podjetja; |
| --- | --- | --- |

B37

(a)

podjetje je primarno odgovorno za izpolnitev obljube, da bo zagotovilo specificirano blago ali storitev. To običajno vključuje odgovornost za sprejemljivost specificiranega blaga ali storitve (npr. primarno odgovornost za to, da blago ali storitev izpolnjuje specifikacije kupca). Če je podjetje primarno odgovorno za izpolnitev obljube, da bo zagotovilo specificirano blago ali storitev, to lahko kaže, da druga oseba, ki je vključena v zagotovitev specificiranega blaga ali storitve, deluje v imenu podjetja;

| (b) | podjetje nosi tveganje zmanjšanja vrednosti zalog, preden je bilo specificirano blago ali storitev prenesena na kupca ali po prenosu obvladovanja na kupca (na primer, če ima kupec pravico do vračila). Na primer, če podjetje pridobi ali se zaveže, da bo pridobilo, specificirano blago ali storitev pred sklenitvijo pogodbe s kupcem, lahko to kaže na to, da je podjetje sposobno usmerjati uporabo in pridobiti bolj ali manj vse ostale koristi, ki izhajajo iz blaga ali storitve, preden se ta prenese na kupca; |
| --- | --- |

(b)

podjetje nosi tveganje zmanjšanja vrednosti zalog, preden je bilo specificirano blago ali storitev prenesena na kupca ali po prenosu obvladovanja na kupca (na primer, če ima kupec pravico do vračila). Na primer, če podjetje pridobi ali se zaveže, da bo pridobilo, specificirano blago ali storitev pred sklenitvijo pogodbe s kupcem, lahko to kaže na to, da je podjetje sposobno usmerjati uporabo in pridobiti bolj ali manj vse ostale koristi, ki izhajajo iz blaga ali storitve, preden se ta prenese na kupca;

| (c) | podjetje lahko po lastni presoji določi ceno specificiranega blaga ali storitve. Določitev cene, ki jo kupec plača za specificirano blago ali storitev, lahko kaže na to, da je podjetje sposobno usmerjati uporabo blaga ali storitve in pridobiti bolj ali manj vse ostale koristi. Vendar lahko v nekaterih primerih pri določanju cen lastno presojo uporabi agent. Na primer, agent je lahko nekoliko prilagodljiv pri določanju cen, da bi ustvaril dodatne prihodke iz naslova svoje storitve urejanja, da kupcem blago ali storitve zagotovijo druge osebe. |
| --- | --- |

(c)

podjetje lahko po lastni presoji določi ceno specificiranega blaga ali storitve. Določitev cene, ki jo kupec plača za specificirano blago ali storitev, lahko kaže na to, da je podjetje sposobno usmerjati uporabo blaga ali storitve in pridobiti bolj ali manj vse ostale koristi. Vendar lahko v nekaterih primerih pri določanju cen lastno presojo uporabi agent. Na primer, agent je lahko nekoliko prilagodljiv pri določanju cen, da bi ustvaril dodatne prihodke iz naslova svoje storitve urejanja, da kupcem blago ali storitve zagotovijo druge osebe.

| B37A | Kazalniki v B37. členu so lahko bolj ali manj relevantni za presojo o obvladovanju, odvisno od narave specificiranega blaga ali storitve in pogojev pogodbe. Poleg tega lahko drugačni kazalniki v drugačnih pogodbah zagotovijo prepričljivejše dokaze. |
| --- | --- |

B37A

| B38 | Če izvršitvene obveze in pogodbene pravice podjetja iz pogodbe prevzame drugo podjetje, tako da podjetje ni več obvezano izpolnjevati izvršitvene obveze za prenos specificiranega blaga ali storitev kupcu (tj. podjetje ne deluje več kot principal), podjetje ne pripozna prihodkov za to izvršitveno obvezo. Namesto tega podjetje oceni, ali naj pripozna prihodke za izpolnitev izvršitvene obveze za pridobitev pogodbe za drugo osebo (tj. ali podjetje deluje kot agent).
  ... |
| --- | --- |

B38

...

Licenciranje

| B52 | Licenca določa pravice kupca do intelektualne lastnine podjetja. Licence za intelektualno lastnino lahko med drugim vključujejo licence za kar koli od naslednjega:






  (a) | programsko opremo in tehnologijo; |
| --- | --- | --- |

B52

(a)

programsko opremo in tehnologijo;

| (b) | filme, glasbo in druge oblike medijev in zabavne industrije; |
| --- | --- |

(b)

filme, glasbo in druge oblike medijev in zabavne industrije;

| (c) | franšize; in |
| --- | --- |

(c)

franšize; in

| (d) | patente, blagovne znamke in avtorske pravice. |
| --- | --- |

(d)

patente, blagovne znamke in avtorske pravice.

| B53 | Poleg obljube o podelitvi licence (ali licenc) kupcu lahko podjetje obljubi prenos drugega blaga ali storitev kupcu. Te obljube so lahko izrecno navedene v pogodbi ali jih je mogoče pričakovati glede na običajne poslovne prakse podjetja, njegove objavljene politike ali konkretne navedbe (glej 24. člen). Kadar pogodba s kupcem poleg drugega obljubljenega blaga ali storitev vključuje obljubo o podelitvi licence (ali licenc), podjetje za določanje posameznih izvršitvenih obvez v pogodbi uporablja 22.–30. člen, tako kot pri drugih vrstah pogodb. |
| --- | --- |

B53

| B54 | Če obljuba o podelitvi licence ni ločena od drugega blaga ali storitev, obljubljenega v pogodbi, v skladu s 26.–30. členom, podjetje obljubo o podelitvi licence in drugo obljubljeno blago ali storitve, obračuna skupaj kot eno izvršitveno obvezo. Primeri licenc, ki niso ločene od drugega blaga ali storitev, obljubljenih v pogodbi, vključujejo naslednje:






  (a) | licenco, ki je del opredmetenega blaga in je ključnega pomena za uporabnost blaga; in |
| --- | --- | --- |

B54

(a)

licenco, ki je del opredmetenega blaga in je ključnega pomena za uporabnost blaga; in

| (b) | licenco, ki jo lahko kupec koristi le v povezavi s sorodno storitvijo (na primer spletna storitev podjetja, ki s podelitvijo licence kupcu omogoča dostop do vsebine). |
| --- | --- |

(b)

licenco, ki jo lahko kupec koristi le v povezavi s sorodno storitvijo (na primer spletna storitev podjetja, ki s podelitvijo licence kupcu omogoča dostop do vsebine).

| B55 | Če licenca ni ločena, podjetje uporabi 31.–38. člen za določitev, ali je izvršitvena obveza (ki vključuje obljubljeno licenco) izvršitvena obveza, ki se izpolni postopno ali ki se izpolni v določenem trenutku. |
| --- | --- |

B55

| B56 | Če je obljuba o podelitvi licence ločena od drugega obljubljenega blaga ali storitev v pogodbi in je zato ločena izvršitvena obveza, mora podjetje ugotoviti, ali se licenca prenese na kupca v določenem trenutku ali postopno. Pri tem mora upoštevati, ali je narava obljube, ki jo da podjetje kupcu ob izdaji licence, kupcu zagotoviti:






  (a) | pravico do dostopa do intelektualne lastnine podjetja, ki obstaja v celotnem obdobju veljavnosti licence; ali |
| --- | --- | --- |

B56

(a)

pravico do dostopa do intelektualne lastnine podjetja, ki obstaja v celotnem obdobju veljavnosti licence; ali

| (b) | pravico do uporabe intelektualne lastnine podjetja, kot obstaja v trenutku, ko se licenca podeli. |
| --- | --- |

(b)

pravico do uporabe intelektualne lastnine podjetja, kot obstaja v trenutku, ko se licenca podeli.

Opredelitev narave obljube podjetja

| B57 | [črtano] |
| --- | --- |

B57

| B58 | Narava obljube podjetja pri podelitvi licence je obljuba, da se bo zagotovila pravica dostopa do intelektualne lastnine podjetja, če so izpolnjeni vsi spodnji pogoji:






  (a) | pogodba zahteva oziroma kupec razumno pričakuje, da bo podjetje opravljalo dejavnosti, ki znatno vplivajo na intelektualno lastnino, do katere je kupec upravičen (glej B59. in B59.A člen); |
| --- | --- | --- |

B58

(a)

pogodba zahteva oziroma kupec razumno pričakuje, da bo podjetje opravljalo dejavnosti, ki znatno vplivajo na intelektualno lastnino, do katere je kupec upravičen (glej B59. in B59.A člen);

| (b) | pravice iz licence kupca neposredno izpostavljajo pozitivnim ali negativnim učinkom dejavnosti podjetja, opredeljenih v B58.(a) členu; in |
| --- | --- |

(b)

pravice iz licence kupca neposredno izpostavljajo pozitivnim ali negativnim učinkom dejavnosti podjetja, opredeljenih v B58.(a) členu; in

| (c) | te dejavnosti ob izvedbi ne privedejo do prenosa blaga ali storitve na kupca (glej 25. člen). |
| --- | --- |

(c)

te dejavnosti ob izvedbi ne privedejo do prenosa blaga ali storitve na kupca (glej 25. člen).

| B59 | Dejavniki, ki lahko nakazujejo, da bi lahko kupec razumno pričakoval, da bo podjetje izvedlo dejavnosti, ki znatno vplivajo na intelektualno lastnino, vključujejo običajne poslovne prakse podjetja, njegove objavljene politike ali konkretne navedbe. Čeprav ni odločujoč, lahko obstoj skupnega gospodarskega interesa (na primer licenčnina na podlagi prodaje) pri podjetju in kupcu v zvezi z intelektualno lastnino, do katere ima kupec pravico, nakazuje tudi, da lahko kupec razumno pričakuje, da bo podjetje izvedlo takšne dejavnosti. |
| --- | --- |

B59

| B59A | Dejavnosti podjetja znatno vplivajo na intelektualno lastnino, do katere ima kupec pravice, kadar:






  (a) | bodo te dejavnosti po pričakovanjih pomembno spremenile obliko (na primer zasnovo ali vsebino) ali funkcionalnost (na primer sposobnost izvajanja funkcije ali naloge) intelektualne lastnine; ali |
| --- | --- | --- |

B59A

(a)

bodo te dejavnosti po pričakovanjih pomembno spremenile obliko (na primer zasnovo ali vsebino) ali funkcionalnost (na primer sposobnost izvajanja funkcije ali naloge) intelektualne lastnine; ali

| (b) | sposobnost kupca, da pridobi koristi od intelektualne lastnine, bolj ali manj izhaja iz navedenih dejavnosti ali je odvisna od njih. Na primer, koristi od blagovne znamke pogosto izhajajo iz ali so odvisne od tekočih dejavnosti podjetja, ki podpirajo ali ohranjajo vrednost intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(b)

sposobnost kupca, da pridobi koristi od intelektualne lastnine, bolj ali manj izhaja iz navedenih dejavnosti ali je odvisna od njih. Na primer, koristi od blagovne znamke pogosto izhajajo iz ali so odvisne od tekočih dejavnosti podjetja, ki podpirajo ali ohranjajo vrednost intelektualne lastnine.

Če ima intelektualna lastnina, do katere ima kupec pravice, precejšnjo samostojno funkcionalnost, zato velik delež koristi od te intelektualne lastnine izhaja iz te funkcionalnosti. Posledično dejavnosti podjetja ne bi pomembno vplivale na sposobnost stranke, da pridobi koristi od navedene intelektualne lastnine, razen če navedene dejavnosti znatno spremenijo njeno obliko ali funkcionalnost. Vrste intelektualne lastnine, ki imajo pogosto precejšnjo samostojno funkcionalnost, vključujejo programsko opremo, biološke spojine ali formule zdravil ter zaključene medijske vsebine (na primer filmi, televizijske oddaje in glasbeni posnetki).

| B60 | Če so izpolnjena merila iz B58. člena, mora podjetje obljubo o podelitvi licence obračunati kot izvršitveno obvezo, ki se izpolni postopno, ker bo kupec istočasno prejel in izkoristil korist, ki izhaja iz dostopa do intelektualne lastnine, ki mu ga omogoča podjetje, med samim dostopom (glej 35.(a) člen). Podjetje uporabi 39.–45. člen za izbor ustrezne metode za merjenje svojega napredka v smeri popolne izpolnitve te izvršitvene obveze za zagotovitev dostopa. |
| --- | --- |

B60

| B61 | Če merila iz B58. člena niso izpolnjena, je narava obljube podjetja zagotoviti pravico do uporabe intelektualne lastnine podjetja, saj ta intelektualna lastnina obstaja (po obliki in funkcionalnosti) v trenutku, ko se licenca podeli kupcu. To pomeni, da lahko kupec usmerja uporabo licence in pridobi vse ostale koristi, ki izhajajo iz licence, v trenutku, ko se licenca prenese. Podjetje obljubo o zagotovitvi pravice do uporabe njegove intelektualne lastnine obračunava kot izvršitveno obvezo, izpolnjeno v določenem trenutku. Podjetje uporabi 38. člen za določitev trenutka, ko se licenca prenese na kupca. Vendar prihodkov ni mogoče pripoznati za licenco, ki zagotavlja pravico do uporabe intelektualne lastnine podjetja pred začetkom obdobja, v katerem lahko kupec uporablja licenco in je deležen njenih koristi. Na primer, če se obdobje veljavnosti licence za programsko opremo začne, preden podjetje temu kupcu zagotovi (ali kako drugače da na voljo) kodo, ki mu omogoča takojšnjo uporabo programske opreme, podjetje prihodkov ne bi pripoznalo, dokler ne zagotovi kode (ali jo kako drugače da na voljo). |
| --- | --- |

B61

| B62 | Podjetje pri določanju, ali licenca kupcu daje pravico do dostopa do intelektualne lastnine podjetja ali pravico do njene uporabe, ne upošteva naslednjega:






  (a) | časovnih omejitev, geografskih omejitev in omejitev uporabe – te omejitve opredeljujejo lastnosti obljubljene licence, ne določajo pa, ali podjetje izpolni svojo izvršitveno obvezo v določenem trenutku ali postopno; |
| --- | --- | --- |

B62

(a)

časovnih omejitev, geografskih omejitev in omejitev uporabe – te omejitve opredeljujejo lastnosti obljubljene licence, ne določajo pa, ali podjetje izpolni svojo izvršitveno obvezo v določenem trenutku ali postopno;

| (b) | poroštev, s katerimi podjetje zagotovi, da ima veljaven patent za intelektualno lastnino ter da bo varovalo ta patent pred nepooblaščeno uporabo – obljuba o varovanju patentne pravice ni izvršitvena obveza, ker dejanje varovanja patenta ščiti vrednost intelektualne lastnine podjetja in kupcu zagotavlja jamstvo, da prenesena licenca izpolnjuje specifikacije licence, ki je bila obljubljena v pogodbi. |
| --- | --- |

(b)

poroštev, s katerimi podjetje zagotovi, da ima veljaven patent za intelektualno lastnino ter da bo varovalo ta patent pred nepooblaščeno uporabo – obljuba o varovanju patentne pravice ni izvršitvena obveza, ker dejanje varovanja patenta ščiti vrednost intelektualne lastnine podjetja in kupcu zagotavlja jamstvo, da prenesena licenca izpolnjuje specifikacije licence, ki je bila obljubljena v pogodbi.

Licenčnine na podlagi prodaje ali uporabe

| B63 | Ne glede na zahteve iz 56.–59. člena podjetje pripozna prihodke za licenčnino na podlagi prodaje ali uporabe, obljubljeno v zamenjavo za licenco za intelektualno lastnino samo, če (ali ko) se zgodi poznejši od naslednjih dogodkov:






  (a) | naknadna prodaja ali uporaba; in |
| --- | --- | --- |

B63

(a)

naknadna prodaja ali uporaba; in

| (b) | izvršitvena obveza, na katero je bil razporejen del ali celotna licenčnina na podlagi prodaje ali uporabe, je izpolnjena (ali delno izpolnjena). |
| --- | --- |

(b)

izvršitvena obveza, na katero je bil razporejen del ali celotna licenčnina na podlagi prodaje ali uporabe, je izpolnjena (ali delno izpolnjena).

| B63A | Zahteva po licenčninah na podlagi prodaje ali uporabe v B63. členu se uporablja, kadar se licenčnina nanaša samo na licenco za intelektualno lastnino ali kadar je licenca za intelektualno lastnino glavni element, na katerega se nanaša licenčnina (na primer, licenca za intelektualno lastnino je lahko glavni element, na katerega se nanaša licenčnina, kadar podjetje upravičeno pričakuje, da bi kupec pripisal znatno več vrednosti licenci kot drugemu blagu ali storitvam, na katere se nanaša licenčnina). |
| --- | --- |

B63A

| B63B | Če je izpolnjena zahteva iz B63.A člena, se prihodki iz naslova licenčnin na podlagi prodaje ali uporabe pripoznajo v celoti v skladu z B63. členom. Če zahteva iz B63. člena ni izpolnjena, se za licenčnine na podlagi prodaje ali uporabe uporabljajo zahteve o variabilnem nadomestilu iz 50.–59. člena. |
| --- | --- |

B63B

V Prilogi C se spremenijo C2., C5. in C7. člen ter dodajo C1.B, C7.A in C8.A člen. C3. in C6. člen se nista spremenila, sta se pa vključila zaradi lažjega sklicevanja.

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| C1B | S Pojasnili k MSRP 15 – Prihodki iz pogodb s kupci, izdanimi aprila 2016, so se spremenili 26., 27., 29., B1., B34.–B38., B52.–B53., B58., C2., C5. in C7. člen, črtal B57. člen ter dodali B34.A, B35.A, B35.B, B37.A, B59.A, B63.A, B63.B, C7.A in C8.A člen. Podjetje začne uporabljati navedene spremembe za letna poročevalska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2018 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Če podjetje navedene spremembe uporablja za zgodnejše obdobje, ta podatek razkrije. |
| --- | --- |

C1B

S Pojasnili k MSRP 15 – Prihodki iz pogodb s kupci

PREHOD

| C2 | Za namene zahtev v zvezi s prehodom v C3.– C8.A členu velja naslednje:






  (a) | datum začetka uporabe je začetek poročevalskega obdobja, v katerem podjetje prvič uporabi ta standard; in |
| --- | --- | --- |

C2

Za namene zahtev v zvezi s prehodom v C3.– C8.A členu velja naslednje:

(a)

datum začetka uporabe je začetek poročevalskega obdobja, v katerem podjetje prvič uporabi ta standard; in

| (b) | zaključena pogodba je pogodba, za katero je podjetje preneslo vse blago ali storitve, opredeljene v skladu z MRS 11 Pogodbe o gradbenih delih, MRS 18 Prihodki in povezanimi pojasnili. |
| --- | --- |

(b)

zaključena pogodba je pogodba, za katero je podjetje preneslo vse blago ali storitve, opredeljene v skladu z MRS 11 Pogodbe o gradbenih delih, MRS 18 Prihodki in povezanimi pojasnili.

Pogodbe o gradbenih delih

Prihodki

| C3 | Podjetje uporablja ta standard po eni od naslednjih dveh metod:






  (a) | za nazaj za vsako predhodno poročevalsko obdobje, predstavljeno v skladu z MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake, ob upoštevanju rešitev iz C5. člena; ali |
| --- | --- | --- |

C3

Podjetje uporablja ta standard po eni od naslednjih dveh metod:

(a)

za nazaj za vsako predhodno poročevalsko obdobje, predstavljeno v skladu z MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake, ob upoštevanju rešitev iz C5. člena; ali

Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake

| (b) | za nazaj s kumulativnim učinkom začetka uporabe tega standarda, pripoznanim na datum začetka uporabe v skladu s C7.–C8. členom. |
| --- | --- |

(b)

za nazaj s kumulativnim učinkom začetka uporabe tega standarda, pripoznanim na datum začetka uporabe v skladu s C7.–C8. členom.

...

| C5 | Podjetje lahko uporabi eno ali več od spodnjih praktičnih rešitev, ko uporablja ta standard za nazaj v skladu s C3.(a) členom:






  (a) | pri zaključenih pogodbah podjetju ni treba preračunati pogodb, ki:






  (i) | se začnejo in končajo v istem letnem računovodskem obdobju ali |
| --- | --- | --- | --- |

C5

Podjetje lahko uporabi eno ali več od spodnjih praktičnih rešitev, ko uporablja ta standard za nazaj v skladu s C3.(a) členom:

(a)

pri zaključenih pogodbah podjetju ni treba preračunati pogodb, ki:

(i)

se začnejo in končajo v istem letnem računovodskem obdobju ali

| (ii) | so zaključene pogodbe na začetku najzgodnejšega predstavljenega obdobja; |
| --- | --- |

(ii)

so zaključene pogodbe na začetku najzgodnejšega predstavljenega obdobja;

| (b) | v primeru zaključenih pogodb, ki imajo variabilna nadomestila, lahko podjetje uporabi transakcijsko ceno na datum zaključka pogodbe namesto ocenjenih variabilnih zneskov nadomestila v primerljivih poročevalskih obdobjih; |
| --- | --- |

(b)

v primeru zaključenih pogodb, ki imajo variabilna nadomestila, lahko podjetje uporabi transakcijsko ceno na datum zaključka pogodbe namesto ocenjenih variabilnih zneskov nadomestila v primerljivih poročevalskih obdobjih;

| (c) | za pogodbe, ki so bile spremenjene pred začetkom najzgodnejšega predstavljenega obdobja, podjetju ni treba preračunati pogodbe za nazaj za navedene spremembe pogodbe v skladu z 20.–21. členom. Podjetje namesto tega izrazi skupen učinek vseh sprememb, do katerih je prišlo pred začetkom najzgodnejšega predstavljenega obdobja, pri:






  (i) | opredelitvi izpolnjenih in neizpolnjenih izvršitvenih obvez; |
| --- | --- | --- |

(c)

za pogodbe, ki so bile spremenjene pred začetkom najzgodnejšega predstavljenega obdobja, podjetju ni treba preračunati pogodbe za nazaj za navedene spremembe pogodbe v skladu z 20.–21. členom. Podjetje namesto tega izrazi skupen učinek vseh sprememb, do katerih je prišlo pred začetkom najzgodnejšega predstavljenega obdobja, pri:

(i)

opredelitvi izpolnjenih in neizpolnjenih izvršitvenih obvez;

| (ii) | določanju transakcijske cene in |
| --- | --- |

(ii)

določanju transakcijske cene in

| (iii) | razporeditvi transakcijske cene na izpolnjene in neizpolnjene izvršitvene obveze; |
| --- | --- |

(iii)

razporeditvi transakcijske cene na izpolnjene in neizpolnjene izvršitvene obveze;

| (d) | za vsa poročevalska obdobja pred datumom začetka uporabe podjetju ni treba razkriti zneska transakcijske cene, razporejene na preostale izvršitvene obveze, niti razložiti, kdaj namerava pripoznati ta znesek kot prihodek (120. člen). |
| --- | --- |

(d)

za vsa poročevalska obdobja pred datumom začetka uporabe podjetju ni treba razkriti zneska transakcijske cene, razporejene na preostale izvršitvene obveze, niti razložiti, kdaj namerava pripoznati ta znesek kot prihodek (120. člen).

| C6 | Za vsako praktično rešitev iz C5. člena, ki jo podjetje uporablja, podjetje to rešitev uporablja skladno za vse pogodbe znotraj vseh predstavljenih poročevalskih obdobij. Poleg tega razkrije vse naslednje informacije:






  (a) | uporabljene rešitve; in |
| --- | --- | --- |

C6

Za vsako praktično rešitev iz C5. člena, ki jo podjetje uporablja, podjetje to rešitev uporablja skladno za vse pogodbe znotraj vseh predstavljenih poročevalskih obdobij. Poleg tega razkrije vse naslednje informacije:

(a)

uporabljene rešitve; in

| (b) | kolikor je razumno mogoče, kvalitativno oceno ocenjenega učinka uporabe vsake tovrstne rešitve. |
| --- | --- |

(b)

kolikor je razumno mogoče, kvalitativno oceno ocenjenega učinka uporabe vsake tovrstne rešitve.

| C7 | Če se podjetje odloči, da bo ta standard uporabljajo za nazaj v skladu s C3.(b) členom, pripozna kumulativni učinek začetka uporabe tega standarda kot prilagoditev začetnega salda zadržanih čistih dobičkov (ali drugih sestavnih delov kapitala, kot je ustrezno) letnega poročevalskega obdobja, ki vključuje datum začetka uporabe. V skladu s to prehodno metodo se lahko podjetje odloči za uporabo tega standarda za nazaj samo za pogodbe, ki na datum prve uporabe niso zaključene (na primer 1. januar 2018 za podjetje, ki poslovno leto zaključi 31. decembra). |
| --- | --- |

C7

Če se podjetje odloči, da bo ta standard uporabljajo za nazaj v skladu s C3.(b) členom, pripozna kumulativni učinek začetka uporabe tega standarda kot prilagoditev začetnega salda zadržanih čistih dobičkov (ali drugih sestavnih delov kapitala, kot je ustrezno) letnega poročevalskega obdobja, ki vključuje datum začetka uporabe. V skladu s to prehodno metodo se lahko podjetje odloči za uporabo tega standarda za nazaj samo za pogodbe, ki na datum prve uporabe niso zaključene (na primer 1. januar 2018 za podjetje, ki poslovno leto zaključi 31. decembra).

| C7A | Podjetje, ki uporablja ta standard za nazaj v skladu s C3.(b) členom, lahko prav tako uporabi praktično rešitev, opisano v C5.(c) členu, za:






  (a) | vse spremembe pogodbe, do katerih pride pred začetkom najzgodnejšega predstavljenega obdobja, ali |
| --- | --- | --- |

C7A

Podjetje, ki uporablja ta standard za nazaj v skladu s C3.(b) členom, lahko prav tako uporabi praktično rešitev, opisano v C5.(c) členu, za:

(a)

vse spremembe pogodbe, do katerih pride pred začetkom najzgodnejšega predstavljenega obdobja, ali

| (b) | vse spremembe pogodbe, do katerih pride pred datumom začetka uporabe. |
| --- | --- |

(b)

vse spremembe pogodbe, do katerih pride pred datumom začetka uporabe.

Če podjetje uporabi to praktično rešitev, rešitev uporablja dosledno za vse pogodbe in razkrije informacije, ki se zahtevajo v C6. členu.

...

| C8A | Podjetje uporablja Pojasnila k MSRP 15 (glej C1.B člen) za nazaj v skladu z MRS 8. Podjetje pri uporabi sprememb za nazaj te uporablja, kot da so bile vključene v MSRP 15 na datum začetka uporabe. Posledično podjetje sprememb ne uporablja za poročevalska obdobja ali pogodbe, za katere se zahteve MSRP 15 ne uporabljajo v skladu s C2.–C8. členom. Na primer, če podjetje uporablja MSRP 15 v skladu s C3.(b) členom samo za pogodbe, ki na datum začetka uporabe niso zaključene pogodbe, podjetje ne preračuna zaključenih pogodb na datum začetka uporabe MSRP 15 za učinke teh sprememb. |
| --- | --- |

C8A

Podjetje uporablja Pojasnila k MSRP 15

---

| 9.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 291/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 291/72

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1988

z dne 3. novembra 2017

o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z Mednarodnim standardom računovodskega poročanja 4

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 15. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 15. oktobra 2008.

| (2) | Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) je 12. septembra 2016 objavil spremembe Mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 4 z naslovom Uporaba MSRP 9 Finančni instrumenti z MSRP 4 Zavarovalne pogodbe (v nadaljnjem besedilu: spremembe MSRP 4). Namen sprememb MSRP 4 je obravnavati začasne posledice za obračunavanje, ki jih imajo različni datumi začetka veljavnosti MSRP 9 in novega standarda za zavarovalne pogodbe, ki nadomešča MSRP 4 (MSRP 17). |
| --- | --- |

(2)

Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) je 12. septembra 2016 objavil spremembe Mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 4 z naslovom Uporaba MSRP 9 Finančni instrumenti z MSRP 4 Zavarovalne pogodbe (v nadaljnjem besedilu: spremembe MSRP 4). Namen sprememb MSRP 4 je obravnavati začasne posledice za obračunavanje, ki jih imajo različni datumi začetka veljavnosti MSRP 9 in novega standarda za zavarovalne pogodbe, ki nadomešča MSRP 4 (MSRP 17).

| (3) | Namen MSRP 9 je izboljšati računovodsko poročanje o finančnih instrumentih z obravnavo vprašanj, ki so se pojavila na tem področju med finančno krizo. MSRP 9 je predvsem odgovor na poziv držav G20 k bolj v prihodnost usmerjenem modelu za pripoznavanje pričakovanih izgub iz finančnih sredstev. |
| --- | --- |

(3)

Namen MSRP 9 je izboljšati računovodsko poročanje o finančnih instrumentih z obravnavo vprašanj, ki so se pojavila na tem področju med finančno krizo. MSRP 9 je predvsem odgovor na poziv držav G20 k bolj v prihodnost usmerjenem modelu za pripoznavanje pričakovanih izgub iz finančnih sredstev.

| (4) | Spremembe MSRP 4 podjetjem, ki večinoma opravljajo zavarovalniške dejavnosti, dopuščajo, da datum začetka veljavnosti MSRP 9 odložijo do 1. januarja 2021. Učinek tega odloga je, da lahko zadevna podjetja še naprej poročajo v skladu z obstoječim standardom, Mednarodnim računovodskim standardom (MRS) 39, Finančni instrumenti. Pripoznavanje in merjenje. Spremembe MSRP 4 podjetjem, ki izdajajo zavarovalne pogodbe, omogočajo tudi, da iz poslovnega izida izločijo nekatere dodatne računovodske neskladnosti in začasno nestanovitnost, ki lahko nastanejo pri uporabi MSRP 9 pred uvedbo MSRP 17. |
| --- | --- |

(4)

Spremembe MSRP 4 podjetjem, ki večinoma opravljajo zavarovalniške dejavnosti, dopuščajo, da datum začetka veljavnosti MSRP 9 odložijo do 1. januarja 2021. Učinek tega odloga je, da lahko zadevna podjetja še naprej poročajo v skladu z obstoječim standardom, Mednarodnim računovodskim standardom (MRS) 39, Finančni instrumenti. Pripoznavanje in merjenje. Spremembe MSRP 4 podjetjem, ki izdajajo zavarovalne pogodbe, omogočajo tudi, da iz poslovnega izida izločijo nekatere dodatne računovodske neskladnosti in začasno nestanovitnost, ki lahko nastanejo pri uporabi MSRP 9 pred uvedbo MSRP 17.

| (5) | Komisija po posvetovanju z Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje sklepa, da spremembe MSRP 4 izpolnjujejo merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. |
| --- | --- |

(5)

Komisija po posvetovanju z Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje sklepa, da spremembe MSRP 4 izpolnjujejo merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002.

| (6) | Vendar Komisija meni, da spremembe MSRP 4 nimajo dovolj širokega področja uporabe, da bi zadostile potrebam vseh večjih zavarovalnic v Uniji. Tako zavarovalniški sektor v finančnem konglomeratu ne bi bil upravičen do odloga uporabe MSRP 9, kar bi jih lahko postavilo v slabši konkurenčni položaj. Zato bi bilo treba zavarovalniškemu sektorju v finančnih konglomeratih, ki spada na področje uporabe Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), dovoliti odlog uporabe MSRP 9 do 1. januarja 2021. |
| --- | --- |

(6)

Vendar Komisija meni, da spremembe MSRP 4 nimajo dovolj širokega področja uporabe, da bi zadostile potrebam vseh večjih zavarovalnic v Uniji. Tako zavarovalniški sektor v finančnem konglomeratu ne bi bil upravičen do odloga uporabe MSRP 9, kar bi jih lahko postavilo v slabši konkurenčni položaj. Zato bi bilo treba zavarovalniškemu sektorju v finančnih konglomeratih, ki spada na področje uporabe Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), dovoliti odlog uporabe MSRP 9 do 1. januarja 2021.

| (7) | Odlog uporabe MSRP 9 s strani zavarovalniškega sektorja v konglomeratu bi pomenil uporabo dveh različnih računovodskih standardov znotraj enega finančnega konglomerata, kar bi lahko ustvarilo priložnosti za računovodsko arbitražo ter vlagateljem povzročalo težave pri razumevanju konsolidiranih računovodskih izkazov. Zato bi moral biti takšen odlog pogojen z določenimi pogoji. Za preprečitev, da bi skupina prenašala finančne instrumente med sektorji zaradi ugodnejše računovodske obravnave, bi morala veljati začasna prepoved prenosa finančnih instrumentov, razen finančnih instrumentov, ki se merijo po pošteni vrednosti in pri katerih se spremembe poštene vrednosti pripoznajo v poslovnem izidu. Prepoved prenosa bi morala veljati samo za prenosefinančnih instrumentov, ki izpolnjujejo pogoje za odpravo pripoznanja iz računovodskih izkazov podjetja, iz katerega se prenašajo. Ta prepoved ne bi smela veljati za finančne instrumente, ki jih izda podjetje v skupini, ker je posedovanje finančnih instrumentov subjektov iz skupine izključeno iz konsolidiranih računovodskih izkazov konglomerata. |
| --- | --- |

(7)

Odlog uporabe MSRP 9 s strani zavarovalniškega sektorja v konglomeratu bi pomenil uporabo dveh različnih računovodskih standardov znotraj enega finančnega konglomerata, kar bi lahko ustvarilo priložnosti za računovodsko arbitražo ter vlagateljem povzročalo težave pri razumevanju konsolidiranih računovodskih izkazov. Zato bi moral biti takšen odlog pogojen z določenimi pogoji. Za preprečitev, da bi skupina prenašala finančne instrumente med sektorji zaradi ugodnejše računovodske obravnave, bi morala veljati začasna prepoved prenosa finančnih instrumentov, razen finančnih instrumentov, ki se merijo po pošteni vrednosti in pri katerih se spremembe poštene vrednosti pripoznajo v poslovnem izidu. Prepoved prenosa bi morala veljati samo za prenosefinančnih instrumentov, ki izpolnjujejo pogoje za odpravo pripoznanja iz računovodskih izkazov podjetja, iz katerega se prenašajo. Ta prepoved ne bi smela veljati za finančne instrumente, ki jih izda podjetje v skupini, ker je posedovanje finančnih instrumentov subjektov iz skupine izključeno iz konsolidiranih računovodskih izkazov konglomerata.

| (8) | Odlog uporabe MSRP 9 je glede pristopa skladen z MSRP 4, ki zavarovalniškim skupinam dovoljuje, da konsolidirajo odvisna podjetja, ne da bi merjenje zavarovalnih obveznosti v skladu z lokalnimi splošno sprejetimi računovodskimi politikami odvisnega podjetja uskladile z računovodskimi politikami, ki jih uporablja preostanek skupine. Čeprav lahko uporaba neenotnih računovodskih politik zmanjša razumljivost računovodskih izkazov, bodo uporabniki računovodskih izkazov že seznanjeni z računovodskim poročanjem v skladu z MRS 39, poleg tega se odlog uporablja le za določen čas. Pogoji za uporabo odloga bi prav tako morali ublažiti tovrstne pomisleke. |
| --- | --- |

(8)

Odlog uporabe MSRP 9 je glede pristopa skladen z MSRP 4, ki zavarovalniškim skupinam dovoljuje, da konsolidirajo odvisna podjetja, ne da bi merjenje zavarovalnih obveznosti v skladu z lokalnimi splošno sprejetimi računovodskimi politikami odvisnega podjetja uskladile z računovodskimi politikami, ki jih uporablja preostanek skupine. Čeprav lahko uporaba neenotnih računovodskih politik zmanjša razumljivost računovodskih izkazov, bodo uporabniki računovodskih izkazov že seznanjeni z računovodskim poročanjem v skladu z MRS 39, poleg tega se odlog uporablja le za določen čas. Pogoji za uporabo odloga bi prav tako morali ublažiti tovrstne pomisleke.

| (9) | Odlog uporabe MSRP 9 za zavarovalniški sektor v finančnem konglomeratu bi moral biti časovno omejen, ker je pomembno, da izboljšave, ki jih uvaja MSRP 9, začnejo veljati takoj, ko je to mogoče, in ker se bo MSRP 17 začel uporabljati 1. januarja 2021. |
| --- | --- |

(9)

Odlog uporabe MSRP 9 za zavarovalniški sektor v finančnem konglomeratu bi moral biti časovno omejen, ker je pomembno, da izboljšave, ki jih uvaja MSRP 9, začnejo veljati takoj, ko je to mogoče, in ker se bo MSRP 17 začel uporabljati 1. januarja 2021.

| (10) | Uredbo (ES) št. 1126/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 1126/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Prilogi k Uredbi (ES) št. 1126/2008 se Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 4 Zavarovalne pogodbe spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Finančni konglomerat, kot je opredeljen v členu 2(14) Direktive 2002/87/ES, se lahko odloči, da nobeno od njegovih podjetij, ki delujejo v zavarovalniškem sektorju v smislu člena 2(8)(b) navedene direktive, ne bo uporabljalo MSRP 9 v konsolidiranih računovodskih izkazih za poslovna leta, ki se začnejo pred 1. januarjem 2021, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | po 29. novembru 2017 se med zavarovalniškim sektorjem in katerim koli drugim sektorjem finančnega konglomerata ne prenese noben finančni instrument razen finančnih instrumentov, ki se merijo po pošteni vrednosti in pri katerih se spremembe poštene vrednosti pripoznajo v poslovnem izidu obeh sektorjev, ki sodelujeta v takšnem prenosu; |
| --- | --- |

(a)

po 29. novembru 2017 se med zavarovalniškim sektorjem in katerim koli drugim sektorjem finančnega konglomerata ne prenese noben finančni instrument razen finančnih instrumentov, ki se merijo po pošteni vrednosti in pri katerih se spremembe poštene vrednosti pripoznajo v poslovnem izidu obeh sektorjev, ki sodelujeta v takšnem prenosu;

| (b) | finančni konglomerat v konsolidiranih računovodskih izkazih navede, katera zavarovalna podjetja v skupini uporabljajo MRS 39; |
| --- | --- |

(b)

finančni konglomerat v konsolidiranih računovodskih izkazih navede, katera zavarovalna podjetja v skupini uporabljajo MRS 39;

| (c) | razkritja, ki jih zahteva MSRP 7, se zagotovijo ločeno za zavarovalniški sektor z uporabo MRS 39 in za preostalo skupino z uporabo MSRP 9. |
| --- | --- |

(c)

razkritja, ki jih zahteva MSRP 7, se zagotovijo ločeno za zavarovalniški sektor z uporabo MRS 39 in za preostalo skupino z uporabo MSRP 9.

Člen 3

1.   Posamezno podjetje uporablja spremembe iz člena 1 od začetka prvega poslovnega leta, ki se začne 1. januarja 2018 ali pozneje.

2.   Vendar se finančni konglomerat lahko odloči uporabljati spremembe iz člena 1 pod pogoji iz člena 2 od začetka prvega poslovnega leta, ki se začne 1. januarja 2018 ali pozneje.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. novembra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1126/2008 z dne 3. novembra 2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 320, 29.11.2008, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 35, 11.2.2003, str. 1).

3

---

PRILOGA

Uporaba MSRP 9 Finančni instrumenti z MSRP 4 Zavarovalne pogodbe

(spremembe MSRP 4)

Spremembe

MSRP 4 Zavarovalne pogodbe

Spremeni se 3. člen.

PODROČJE UPORABE

...

| 3. | Ta MSRP ne obravnava drugih vidikov obračunavanja zavarovateljev, kot so obračunavanje finančnih sredstev v posesti zavarovateljev in finančnih obveznosti, ki jih izdajo zavarovatelji (glej MRS 32 Finančni instrumenti: predstavljanje, MSRP 7 in MSRP 9 Finančni instrumenti), z izjemo naslednjega:






  (a) | 20.A člen zavarovateljem, ki izpolnjujejo določena merila, dovoljuje uporabo začasne oprostitve uporabe MSRP 9; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

20.A člen zavarovateljem, ki izpolnjujejo določena merila, dovoljuje uporabo začasne oprostitve uporabe MSRP 9;

| (b) | 35.B člen zavarovateljem dovoljuje uporabo izravnalnega pristopa (ang. „overlay approach“) za določena finančna sredstva; in |
| --- | --- |

(b)

35.B člen zavarovateljem dovoljuje uporabo izravnalnega pristopa (ang. „overlay approach“) za določena finančna sredstva; in

| (c) | 45. člen zavarovateljem dovoljuje, da v določenih okoliščinah prerazvrstijo nekatera ali vsa finančna sredstva, tako da se sredstva merijo po pošteni vrednosti prek poslovnega izida. |
| --- | --- |

(c)

45. člen zavarovateljem dovoljuje, da v določenih okoliščinah prerazvrstijo nekatera ali vsa finančna sredstva, tako da se sredstva merijo po pošteni vrednosti prek poslovnega izida.

...

Spremeni se 5. člen.

...

| 5. | Za enostavnejše sklicevanje ta MSRP opisuje vsako podjetje, ki izda zavarovalno pogodbo, kot zavarovatelja, ne glede na to, ali se izdajatelj pogodbe obravnava kot zavarovatelj zaradi pravnih ali nadzornih namenov. Vsa sklicevanja na zavarovatelja v 3.(a)–3.(b), 20.A–20.Q, 35.B–35.N, 39.B–39.M in 46.–49. členu pomenijo tudi sklicevanja na izdajatelja finančnega instrumenta, ki vsebuje možnost diskrecijske udeležbe.
  ... |
| --- | --- |

5.

...

Pod 20., 20.K in 20.N členom se dodajo novi naslovi. Dodajo se novi členi, in sicer 20.A–20.Q člen.

PRIPOZNAVANJE IN MERJENJE

...

Začasna oprostitev uporabe MSRP 9

| 20A | MSRP 9 obravnava obračunavanje finančnih instrumentov in velja za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2018 ali pozneje. Vendar ta MSRP za zavarovatelje, ki izpolnjujejo merila iz 20.B člena, omogoča začasno oprostitev, ki dopušča, vendar ne zahteva, da zavarovatelj uporablja MRS 39 Finančni instrumenti: Pripoznavanje in merjenje namesto MSRP 9 za letna obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2021. Zavarovatelj, ki uporablja začasno oprostitev uporabe MSRP 9, mora:








  (a) | uporabljati zahteve iz MSRP 9, ki so potrebne za zagotovitev razkritij iz 39.B–39.J člena tega MSRP; in |
| --- | --- | --- |

20A

(a)

uporabljati zahteve iz MSRP 9, ki so potrebne za zagotovitev razkritij iz 39.B–39.J člena tega MSRP; in

| (b) | uporabljati vse druge relevantne MSRP za svoje finančne instrumente, razen kot je opisano v 20.A–20.Q, 39.B–39.J in 46.–47. členu tega MSRP. |
| --- | --- |

(b)

uporabljati vse druge relevantne MSRP za svoje finančne instrumente, razen kot je opisano v 20.A–20.Q, 39.B–39.J in 46.–47. členu tega MSRP.

| 20B | Zavarovatelj lahko uporablja začasno oprostitev uporabe MSRP 9 samo, če:








  (a) | prej ni uporabljal nobene različice MSRP 9 (1)
  razen zahtev glede predstavitve dobičkov in izgub iz finančnih obveznosti, določenih kot merjene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, iz 5.7.1.(c), 5.7.7.–5.7.9., 7.2.14. in B5.7.5.–B5.7.20. člena MSRP 9; in |
| --- | --- | --- |

20B

(a)

prej ni uporabljal nobene različice MSRP 9 (1)
  razen zahtev glede predstavitve dobičkov in izgub iz finančnih obveznosti, določenih kot merjene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, iz 5.7.1.(c), 5.7.7.–5.7.9., 7.2.14. in B5.7.5.–B5.7.20. člena MSRP 9; in

| (b) | so njegove dejavnosti pretežno povezane z zavarovanjem, kot je opisano v 20.D členu, na datum letnega poročanja neposredno pred 1. aprilom 2016 ali na naslednji datum letnega poročanja, kot je določen v 20.G členu. |
| --- | --- |

(b)

so njegove dejavnosti pretežno povezane z zavarovanjem, kot je opisano v 20.D členu, na datum letnega poročanja neposredno pred 1. aprilom 2016 ali na naslednji datum letnega poročanja, kot je določen v 20.G členu.

| 20C | Zavarovatelj, ki uporablja začasno oprostitev uporabe MSRP 9, se lahko odloči, da bo uporabljal samo zahteve po predstavitvi dobičkov in izgub iz finančnih obveznosti, določenih kot merjene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, iz 5.7.1.(c), 5.7.7.–5.7.9., 7.2.14. in B5.7.5.–B5.7.20. člena MSRP 9. Če se zavarovatelj odloči uporabljati te zahteve, uporablja ustrezne prehodne določbe iz MSRP 9, razkrije dejstvo, da je uporabil te zahteve, in tekoče zagotavlja razkritja iz 10.–11. člena MSRP 7 (kakor je bil spremenjen z MSRP 9, izdanim oktobra 2010). |
| --- | --- |

20C

| 20D | Zavarovateljeve dejavnosti so pretežno povezane z zavarovanjem samo, če:






  (a) | je knjigovodska vrednost njegovih obveznosti, ki izhajajo iz pogodb iz področja uporabe tega MSRP, vključno z vsemi sestavinami vloge ali vgrajenimi izpeljanimi finančnimi instrumenti, razstavljenimi v skladu s 7.–12. členom tega MSRP, precejšnja v primerjavi s skupno knjigovodsko vrednostjo vseh njegovih obveznosti; in |
| --- | --- | --- |

20D

(a)

je knjigovodska vrednost njegovih obveznosti, ki izhajajo iz pogodb iz področja uporabe tega MSRP, vključno z vsemi sestavinami vloge ali vgrajenimi izpeljanimi finančnimi instrumenti, razstavljenimi v skladu s 7.–12. členom tega MSRP, precejšnja v primerjavi s skupno knjigovodsko vrednostjo vseh njegovih obveznosti; in

| (b) | je odstotek skupne knjigovodske vrednosti njegovih obveznosti, povezanih z dejavnostjo zavarovanja (glej 20.E člen), v skupni knjigovodski vrednosti vseh njegovih obveznosti:






  (i) | višji od 90 odstotkov; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

je odstotek skupne knjigovodske vrednosti njegovih obveznosti, povezanih z dejavnostjo zavarovanja (glej 20.E člen), v skupni knjigovodski vrednosti vseh njegovih obveznosti:

(i)

višji od 90 odstotkov; ali

| (ii) | nižji ali enak 90 odstotkom, vendar višji od 80 odstotkov, in se zavarovatelj ne ukvarja s pomembno dejavnostjo, ki ni povezana z zavarovanjem (glej 20.F člen). |
| --- | --- |

(ii)

nižji ali enak 90 odstotkom, vendar višji od 80 odstotkov, in se zavarovatelj ne ukvarja s pomembno dejavnostjo, ki ni povezana z zavarovanjem (glej 20.F člen).

| 20E | Za namene uporabe 20.D(b) člena obveznosti, povezane z dejavnostjo zavarovanja, zajemajo:






  (a) | obveznosti, ki izhajajo iz pogodb, ki spadajo v področje uporabe tega MSRP, kot je opisano v 20.(D)(a) členu; |
| --- | --- | --- |

20E

(a)

obveznosti, ki izhajajo iz pogodb, ki spadajo v področje uporabe tega MSRP, kot je opisano v 20.(D)(a) členu;

| (b) | obveznosti iz neizpeljanih naložbenih pogodb, merjene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida v skladu z MRS 39 (vključno s tistimi, ki so določene kot merjene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, za katere je zavarovatelj uporabil zahteve iz MSRP 9 za predstavljanje dobičkov in izgub (glej 20.B(a) in 20.C člen)); in |
| --- | --- |

(b)

obveznosti iz neizpeljanih naložbenih pogodb, merjene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida v skladu z MRS 39 (vključno s tistimi, ki so določene kot merjene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, za katere je zavarovatelj uporabil zahteve iz MSRP 9 za predstavljanje dobičkov in izgub (glej 20.B(a) in 20.C člen)); in

| (c) | obveznosti, ki nastanejo, ker zavarovatelj izdaja ali izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz pogodb iz točk (a) in (b). Primeri takih obveznosti vključujejo izpeljane finančne instrumente, ki se uporabljajo za zmanjševanje tveganj, ki izhajajo iz navedenih pogodb in iz sredstev, s katerimi se krijejo te pogodbe, relevantne davčne obveznosti, kot so odložene obveznosti za davek v zvezi z obdavčljivimi začasnimi razlikami pri obveznostih, ki izhajajo iz navedenih pogodb, ter izdane dolžniške instrumente, vključene v zavarovateljev regulativni kapital. |
| --- | --- |

(c)

obveznosti, ki nastanejo, ker zavarovatelj izdaja ali izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz pogodb iz točk (a) in (b). Primeri takih obveznosti vključujejo izpeljane finančne instrumente, ki se uporabljajo za zmanjševanje tveganj, ki izhajajo iz navedenih pogodb in iz sredstev, s katerimi se krijejo te pogodbe, relevantne davčne obveznosti, kot so odložene obveznosti za davek v zvezi z obdavčljivimi začasnimi razlikami pri obveznostih, ki izhajajo iz navedenih pogodb, ter izdane dolžniške instrumente, vključene v zavarovateljev regulativni kapital.

| 20F | Pri presoji, ali se ukvarja s pomembno dejavnostjo, ki ni povezana z zavarovanjem, za namene uporabe člena 20.D(b)(ii), zavarovatelj upošteva:






  (a) | samo tiste dejavnosti, pri katerih lahko ustvari dohodke ali ima odhodke; in |
| --- | --- | --- |

20F

(a)

samo tiste dejavnosti, pri katerih lahko ustvari dohodke ali ima odhodke; in

| (b) | kvantitativne ali kvalitativne dejavnike (ali oboje), vključno z javno dostopnimi informacijami, kot je razvrstitev po dejavnosti, ki jo uporabniki računovodskih izkazov uporabljajo za zavarovatelja. |
| --- | --- |

(b)

kvantitativne ali kvalitativne dejavnike (ali oboje), vključno z javno dostopnimi informacijami, kot je razvrstitev po dejavnosti, ki jo uporabniki računovodskih izkazov uporabljajo za zavarovatelja.

| 20G | 20.B(b) člen od podjetja zahteva, da presodi, ali izpolnjuje pogoje za začasno oprostitev uporabe MSRP 9 na datum letnega poročanja, ki je neposredno pred 1. aprilom 2016. Po tem datumu:






  (a) | podjetje, ki je prej izpolnjevalo pogoje za začasno oprostitev uporabe MSRP 9, ponovno presodi, ali so na naslednji datum letnega poročanja njegove dejavnosti pretežno povezane z zavarovanjem, samo, če je prišlo do spremembe dejavnosti podjetja, kot je opisano v 20.H–20.I členu, v letnem obdobju, ki se je končalo na ta datum; |
| --- | --- | --- |

20G

(a)

podjetje, ki je prej izpolnjevalo pogoje za začasno oprostitev uporabe MSRP 9, ponovno presodi, ali so na naslednji datum letnega poročanja njegove dejavnosti pretežno povezane z zavarovanjem, samo, če je prišlo do spremembe dejavnosti podjetja, kot je opisano v 20.H–20.I členu, v letnem obdobju, ki se je končalo na ta datum;

| (b) | podjetju, ki prej ni izpolnjevalo pogojev za začasno oprostitev uporabe MSRP 9, je dovoljeno, da ponovno presodi, ali so na naslednji datum letnega poročanja pred 31. decembrom 2018 njegove dejavnosti pretežno povezane z zavarovanjem, samo, če je prišlo do spremembe dejavnosti podjetja, kot je opisana v 20.H–20.I členu, v letnem obdobju, ki se je končalo na ta datum. |
| --- | --- |

(b)

podjetju, ki prej ni izpolnjevalo pogojev za začasno oprostitev uporabe MSRP 9, je dovoljeno, da ponovno presodi, ali so na naslednji datum letnega poročanja pred 31. decembrom 2018 njegove dejavnosti pretežno povezane z zavarovanjem, samo, če je prišlo do spremembe dejavnosti podjetja, kot je opisana v 20.H–20.I členu, v letnem obdobju, ki se je končalo na ta datum.

| 20H | Za namene uporabe 20.G člena je sprememba dejavnosti podjetja sprememba, ki:






  (a) | jo za spremembo opredeli višje poslovodstvo na podlagi zunanjih ali notranjih sprememb; |
| --- | --- | --- |

20H

(a)

jo za spremembo opredeli višje poslovodstvo na podlagi zunanjih ali notranjih sprememb;

| (b) | je pomembna za poslovanje podjetja in |
| --- | --- |

(b)

je pomembna za poslovanje podjetja in

| (c) | je dokazljiva zunanjim osebam. |
| --- | --- |

(c)

je dokazljiva zunanjim osebam.

Zato do take spremembe pride samo, ko podjetje prične ali preneha izvajati dejavnost, ki je pomembna za njegovo poslovanje, ali pomembno spremeni obseg ene od njegovih dejavnosti, na primer, ko podjetje pridobi, odtuji ali ukine poslovno področje.

| 20I | Za spremembo dejavnosti podjetja, kot je opisana v 20.H členu, se pričakuje, da bo nastopila zelo redko. Pri naslednjih primerih ne gre za spremembe dejavnosti podjetja za namene uporabe 20.G člena:






  (a) | sprememba strukture financiranja podjetja, ki sama ne vpliva na dejavnosti, v zvezi s katerimi podjetje ustvarja dohodke in ima odhodke; |
| --- | --- | --- |

20I

(a)

sprememba strukture financiranja podjetja, ki sama ne vpliva na dejavnosti, v zvezi s katerimi podjetje ustvarja dohodke in ima odhodke;

| (b) | načrt podjetja za prodajo poslovnega področja, tudi če so sredstva in obveznosti razvrščena kot v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5 Nekratkoročna sredstva za prodajo in ustavljeno poslovanje. Načrt za prodajo poslovnega področja bi lahko spremenil dejavnosti podjetja in vodil do ponovne presoje v prihodnosti, vendar še ne vpliva na obveznosti, pripoznane v njegovem izkazu finančnega položaja. |
| --- | --- |

(b)

načrt podjetja za prodajo poslovnega področja, tudi če so sredstva in obveznosti razvrščena kot v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5 Nekratkoročna sredstva za prodajo in ustavljeno poslovanje. Načrt za prodajo poslovnega področja bi lahko spremenil dejavnosti podjetja in vodil do ponovne presoje v prihodnosti, vendar še ne vpliva na obveznosti, pripoznane v njegovem izkazu finančnega položaja.

| 20J | Če podjetje na podlagi ponovne presoje (glej 20.G(a) člen) ne izpolnjuje več pogojev za začasno oprostitev uporabe MSRP 9, sme še naprej uporabljati začasno oprostitev uporabe MSRP 9 samo do konca letnega obdobja, ki se je začelo neposredno po ponovni presoji. Podjetje mora kljub temu uporabljati MSRP 9 za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2021 ali pozneje. Na primer, če podjetje na podlagi 20.G(a) člena dne 31. decembra 2018 (konec njegovega letnega obdobja) določi, da ne izpolnjuje več pogojev za začasno oprostitev uporabe MSRP 9, sme še naprej uporabljati začasno oprostitev uporabe MSRP 9 samo do 31. decembra 2019. |
| --- | --- |

20J

| 20K | Zavarovatelj, ki se je v preteklosti odločil za uporabo začasne oprostitve od uporabe MSRP 9, se lahko na začetku vsakega naslednjega letnega obdobja nepreklicno odloči, da bo uporabljal MSRP 9. |
| --- | --- |

20K

Podjetje, ki prvikrat uporabi MSRP

| 20L | Podjetje, ki prvikrat uporabi MSRP, kot je opredeljeno v MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja, lahko uporablja začasno oprostitev uporabe MSRP 9, opisano v 20.A členu, samo, če izpolnjuje merila iz 20.B člena. Podjetje, ki prvikrat uporabi MSRP, pri uporabi 20.B(b) člena uporablja knjigovodske vrednosti, določene v skladu z MSRP, na datum, naveden v tem členu. |
| --- | --- |

20L

| 20M | MSRP 1 vsebuje zahteve in oprostitve, ki veljajo za podjetje, ki prvikrat uporabi MSRP. Te zahteve in oprostitve (na primer D16.–D17. člen MSRP 1) ne razveljavljajo zahtev iz 20.A–20.Q ter 39.B–39.J člena tega MSRP. Na primer, zahteve in oprostitve v MSRP 1 ne razveljavljajo zahteve, da mora podjetje, ki prvikrat uporabi MSRP, izpolnjevati merila iz 20.L člena, da lahko uporablja začasno oprostitev uporabe MSRP 9. |
| --- | --- |

20M

| 20N | Podjetje, ki prvikrat uporabi MSRP, ki razkrije informacije, ki se zahtevajo v 39.B–39.J členu, uporablja zahteve in oprostitve iz MSRP 1, ki so relevantne za presoje, potrebne za ta razkritja. |
| --- | --- |

20N

Začasna oprostitev od specifičnih zahtev iz MRS 28

| 20O | 35.–36. člen MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in skupne podvige od podjetja zahtevata, da pri kapitalski metodi uporablja enotne računovodske usmeritve. Kljub temu je podjetju dovoljeno, vendar se od njega ne zahteva, da za letna obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2021, ohrani relevantne računovodske usmeritve, ki jih uporablja pridruženo podjetje ali skupni podvig, kot sledi:






  (a) | podjetje uporablja MSRP 9, vendar pridruženo podjetje ali skupni podvig uporablja začasno oprostitev uporabe MSRP 9; ali |
| --- | --- | --- |

20O

(a)

podjetje uporablja MSRP 9, vendar pridruženo podjetje ali skupni podvig uporablja začasno oprostitev uporabe MSRP 9; ali

| (b) | podjetje uporablja začasno oprostitev uporabe MSRP 9, vendar pridruženo podjetje ali skupni podvig uporablja MSRP 9. |
| --- | --- |

(b)

podjetje uporablja začasno oprostitev uporabe MSRP 9, vendar pridruženo podjetje ali skupni podvig uporablja MSRP 9.

| 20P | Kadar podjetje uporablja kapitalsko metodo za obračunavanje finančne naložbe v pridruženo podjetje ali skupni podvig:






  (a) | če se je MSRP 9 prej uporabljal v računovodskih izkazih, ki so se uporabili pri kapitalski metodi za to pridruženo podjetje ali skupni podvig (po upoštevanju vseh prilagoditev, ki jih je izvedlo podjetje), se še naprej uporablja MSRP 9; |
| --- | --- | --- |

20P

(a)

če se je MSRP 9 prej uporabljal v računovodskih izkazih, ki so se uporabili pri kapitalski metodi za to pridruženo podjetje ali skupni podvig (po upoštevanju vseh prilagoditev, ki jih je izvedlo podjetje), se še naprej uporablja MSRP 9;

| (b) | če se je začasna oprostitev uporabe MSRP 9 prej uporabljala v računovodskih izkazih, ki so se uporabili pri kapitalski metodi za to pridruženo podjetje ali skupni podvig (po upoštevanju vseh prilagoditev, ki jih je izvedlo podjetje), se lahko pozneje uporablja MSRP 9. |
| --- | --- |

(b)

če se je začasna oprostitev uporabe MSRP 9 prej uporabljala v računovodskih izkazih, ki so se uporabili pri kapitalski metodi za to pridruženo podjetje ali skupni podvig (po upoštevanju vseh prilagoditev, ki jih je izvedlo podjetje), se lahko pozneje uporablja MSRP 9.

| 20Q | Podjetje lahko uporablja 20.O in 20.P(b) člen ločeno za vsako pridruženo podjetje ali skupni podvig. |
| --- | --- |

20Q

Dodajo se novi členi, in sicer 35.A–35.N člen, 39.B–39.M člen in 46.–49. člen. Pod 35.A, 35.K, 35.M, 39.A, 39.J, 45. in 47. členom se dodajo novi naslovi.

Možnost diskrecijske udeležbe v finančnih instrumentih

...

| 35A | Začasne oprostitve iz 20.A, 20.L in 20.O člena in izravnalni pristop iz 35.B člena lahko uporablja tudi izdajatelj finančnega instrumenta, ki vsebuje možnost diskrecijske udeležbe. Vsa sklicevanja na zavarovatelja v 3.(a)–3.(b), 20.A–20.Q, 35.B–35.N, 39.B–39.M in 46.–49. členu zato pomenijo tudi sklicevanja na izdajatelja finančnega instrumenta, ki vsebuje možnost diskrecijske udeležbe. |
| --- | --- |

35A

PREDSTAVLJANJE

Izravnalni pristop

| 35B | Zavarovatelju je dovoljeno, vendar se od njega ne zahteva, da za določena finančna sredstva uporablja izravnalni pristop. Zavarovatelj, ki uporablja izravnalni pristop, mora:








  (a) | med poslovnim izidom in drugim vseobsegajočim donosom prerazvrstiti tak znesek, da je poslovni izid na koncu poročevalskega obdobja za določena finančna sredstva enak, kot če bi zavarovatelj za določena finančna sredstva uporabil MRS 39. Prerazvrščeni znesek je tako enak razliki med:








  (i) | zneskom, ki se poroča v poslovnem izidu za določena finančna sredstva na podlagi MSRP 9, in |
| --- | --- | --- | --- |

35B

(a)

med poslovnim izidom in drugim vseobsegajočim donosom prerazvrstiti tak znesek, da je poslovni izid na koncu poročevalskega obdobja za določena finančna sredstva enak, kot če bi zavarovatelj za določena finančna sredstva uporabil MRS 39. Prerazvrščeni znesek je tako enak razliki med:

(i)

zneskom, ki se poroča v poslovnem izidu za določena finančna sredstva na podlagi MSRP 9, in

| (ii) | zneskom, ki bi se sicer poročal v poslovnem izidu za določena finančna sredstva, če bi zavarovatelj uporabil MRS 39; |
| --- | --- |

(ii)

zneskom, ki bi se sicer poročal v poslovnem izidu za določena finančna sredstva, če bi zavarovatelj uporabil MRS 39;

| (b) | uporabljati vse druge relevantne MSRP za svoje finančne instrumente, razen kot je opisano v 35.B–35.N, 39.K–39.M in 48.–49. členu tega MSRP. |
| --- | --- |

(b)

uporabljati vse druge relevantne MSRP za svoje finančne instrumente, razen kot je opisano v 35.B–35.N, 39.K–39.M in 48.–49. členu tega MSRP.

| 35C | Zavarovatelj se lahko odloči, da bo uporabljal izravnalni pristop, opisan v 35.B členu, samo če prej uporablja MSRP 9, kar vključuje primere, ko začne uporabljati MSRP 9 po tem, ko je prej uporabljal:








  (a) | začasno oprostitev uporabe MSRP 9, opisano v 20.A členu; ali |
| --- | --- | --- |

35C

(a)

začasno oprostitev uporabe MSRP 9, opisano v 20.A členu; ali

| (b) | samo zahteve po predstavitvi dobičkov in izgub iz finančnih obveznosti, določenih kot merjene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, iz 5.7.1.(c), 5.7.7.–5.7.9., 7.2.14. in B5.7.5.–B5.7.20. člena MSRP 9. |
| --- | --- |

(b)

samo zahteve po predstavitvi dobičkov in izgub iz finančnih obveznosti, določenih kot merjene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, iz 5.7.1.(c), 5.7.7.–5.7.9., 7.2.14. in B5.7.5.–B5.7.20. člena MSRP 9.

| 35D | Zavarovatelj predstavi znesek, prerazvrščen med poslovnim izidom in drugim vseobsegajočim donosom, na podlagi izravnalnega pristopa:






  (a) | v poslovnem izidu kot ločeno vrstično postavko; in |
| --- | --- | --- |

35D

(a)

v poslovnem izidu kot ločeno vrstično postavko; in

| (b) | v drugem vseobsegajočem donosu kot ločeno sestavino drugega vseobsegajočega donosa. |
| --- | --- |

(b)

v drugem vseobsegajočem donosu kot ločeno sestavino drugega vseobsegajočega donosa.

| 35E | Finančno sredstvo izpolnjuje pogoje za določitev za izravnalni pristop samo, če so izpolnjena naslednja merila:






  (a) | meri se po pošteni vrednosti prek poslovnega izida ob uporabi MSRP 9, vendar se ne bi v celoti meril po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, če bi se uporabljal MRS 39; in |
| --- | --- | --- |

35E

(a)

meri se po pošteni vrednosti prek poslovnega izida ob uporabi MSRP 9, vendar se ne bi v celoti meril po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, če bi se uporabljal MRS 39; in

| (b) | ne poseduje se v zvezi z dejavnostjo, ki ni povezana s pogodbami iz področja uporabe tega MSRP. Primeri finančnih sredstev, ki ne bi izpolnjevala pogojev za izravnalni pristop, so sredstva, ki se posedujejo v zvezi z bančnimi dejavnostmi, ali finančna sredstva, ki se posedujejo v skladih, ki se nanašajo na pogodbe o finančnih naložbah izven področja uporabe tega MSRP. |
| --- | --- |

(b)

ne poseduje se v zvezi z dejavnostjo, ki ni povezana s pogodbami iz področja uporabe tega MSRP. Primeri finančnih sredstev, ki ne bi izpolnjevala pogojev za izravnalni pristop, so sredstva, ki se posedujejo v zvezi z bančnimi dejavnostmi, ali finančna sredstva, ki se posedujejo v skladih, ki se nanašajo na pogodbe o finančnih naložbah izven področja uporabe tega MSRP.

| 35F | Zavarovatelj lahko finančno sredstvo, ki izpolnjuje pogoje, določi za izravnalni pristop, ko se odloči za uporabo pristopa (glej 35.C člen). Naknadno lahko finančno sredstvo, ki izpolnjuje pogoje, določi za izravnalni pristop samo, če:






  (a) | je sredstvo prvič pripoznano; ali |
| --- | --- | --- |

35F

(a)

je sredstvo prvič pripoznano; ali

| (b) | sredstvo po novem izpolnjuje merilo iz 35.E(b) člena, ki ga prej ni izpolnjevalo. |
| --- | --- |

(b)

sredstvo po novem izpolnjuje merilo iz 35.E(b) člena, ki ga prej ni izpolnjevalo.

| 35G | Zavarovatelju je dovoljeno določati finančna sredstva, ki izpolnjujejo pogoje, za izravnalni pristop z uporabo 35.F člena posamično za vsak instrument posebej. |
| --- | --- |

35G

| 35H | Kjer je ustrezno, za namene uporabe izravnalnega pristopa za na novo določeno finančno sredstvo z uporabo 35.F(b) člena velja naslednje:






  (a) | njegova poštena vrednost na datum določitve je njegova nova knjigovodska vrednost na podlagi odplačne vrednosti; in |
| --- | --- | --- |

35H

(a)

njegova poštena vrednost na datum določitve je njegova nova knjigovodska vrednost na podlagi odplačne vrednosti; in

| (b) | efektivna obrestna mera se določi na podlagi njegove poštene vrednosti na datum določitve. |
| --- | --- |

(b)

efektivna obrestna mera se določi na podlagi njegove poštene vrednosti na datum določitve.

| 35I | Podjetje uporablja izravnalni pristop za določeno finančno sredstvo, vse dokler se za to sredstvo ne odpravi pripoznanje. Vendar podjetje:






  (a) | odpravi določitev finančnega sredstva, če finančno sredstvo ne izpolnjuje več merila iz 35.E(b) člena. Na primer, finančno sredstvo ne bo več izpolnjevalo tega merila, če ga podjetje prenese, tako da se poseduje v zvezi z njegovimi bančnimi dejavnostmi, ali če podjetje ni več zavarovatelj; |
| --- | --- | --- |

35I

(a)

odpravi določitev finančnega sredstva, če finančno sredstvo ne izpolnjuje več merila iz 35.E(b) člena. Na primer, finančno sredstvo ne bo več izpolnjevalo tega merila, če ga podjetje prenese, tako da se poseduje v zvezi z njegovimi bančnimi dejavnostmi, ali če podjetje ni več zavarovatelj;

| (b) | lahko na začetku katerega koli letnega obdobja preneha uporabljati izravnalni pristop za vsa določena finančna sredstva. Podjetje, ki se odloči prenehati z uporabo izravnalnega pristopa, za obračunavanje spremembe računovodske usmeritve uporabi MRS 8. |
| --- | --- |

(b)

lahko na začetku katerega koli letnega obdobja preneha uporabljati izravnalni pristop za vsa določena finančna sredstva. Podjetje, ki se odloči prenehati z uporabo izravnalnega pristopa, za obračunavanje spremembe računovodske usmeritve uporabi MRS 8.

| 35J | Kadar podjetje odpravi določitev finančnega sredstva z uporabo 35.I(a) člena, iz nabranega drugega vseobsegajočega donosa v poslovni izid kot prilagoditev zaradi prerazvrstitve (glej MRS 1) prerazvrsti kakršno koli stanje v zvezi s tem finančnim sredstvom. |
| --- | --- |

35J

| 35K | Če podjetje preneha uporabljati izravnalni pristop na podlagi odločitve iz 35.I(b) člena ali ker ni več zavarovatelj, pristopa pozneje ne uporablja. Zavarovatelj, ki se je odločil uporabljati izravnalni pristop (glej 35.C člen), vendar nima finančnih sredstev, ki izpolnjujejo pogoje za to (glej 35.E člen), lahko uporablja pristop pozneje, ko ima finančna sredstva, ki izpolnjujejo pogoje. |
| --- | --- |

35K

Povezanost z drugimi zahtevami

| 35L | 30. člen tega MSRP dovoljuje prakso, ki se včasih opisuje kot „obračun v senci“. Če zavarovatelj uporablja izravnalni pristop, se lahko uporablja obračun v senci. |
| --- | --- |

35L

| 35M | Prerazvrstitev zneska med poslovnim izidom in drugim vseobsegajočim donosom z uporabo 35.B člena lahko posledično vpliva na vključitev drugih zneskov v drug vseobsegajoči donos, kot so davki iz dobička. Zavarovatelj uporablja ustrezne MSRP, kot je MRS 12 Davek iz dobička, da določi vse take posledične vplive. |
| --- | --- |

35M

Podjetje, ki prvikrat uporabi MSRP

| 35N | Če se podjetje, ki prvikrat uporabi MSRP, odloči za uporabo izravnalnega pristopa, preračuna primerjalne informacije, da je upoštevan izravnalni pristop, samo, če preračuna primerjalne informacije za izpolnjevanje zahtev MSRP 9 (glej E1.–E2. člen MSRP 1).
  ... |
| --- | --- |

35N

...

RAZKRIVANJE

...

Razkritja o začasni oprostitvi uporabe MSRP 9

| 39B | Zavarovatelj, ki se odloči uporabljati začasno oprostitev uporabe MSRP 9, razkrije informacije, ki uporabnikom računovodskih izkazov omogočijo, da:








  (a) | razumejo, kako je zavarovatelj izpolnil pogoje za začasno oprostitev; in |
| --- | --- | --- |

39B

(a)

razumejo, kako je zavarovatelj izpolnil pogoje za začasno oprostitev; in

| (b) | primerjajo zavarovatelje, ki uporabljajo začasno oprostitev, s podjetji, ki uporabljajo MSRP 9. |
| --- | --- |

(b)

primerjajo zavarovatelje, ki uporabljajo začasno oprostitev, s podjetji, ki uporabljajo MSRP 9.

| 39C | Da izpolni zahteve iz 39.B(a) člena, zavarovatelj razkrije dejstvo, da uporablja začasno oprostitev uporabe MSRP 9, in kako je na datum, določen v 20.B(b) členu, sklenil, da izpolnjuje pogoje za začasno oprostitev uporabe MSRP 9, pri čemer navede tudi:






  (a) | če je bila knjigovodska vrednost njegovih obveznosti iz naslova pogodb, ki spadajo v področje uporabe tega MSRP (tj. obveznosti, opisane v 20.E(a) členu), nižja ali enaka 90 odstotkom skupne knjigovodske vrednosti vseh njegovih obveznosti, značilnosti in knjigovodske vrednosti obveznosti, povezanih z zavarovanjem, ki niso obveznosti iz naslova pogodb, ki spadajo v področje uporabe tega MSRP (tj. obveznosti, opisanih v 20.E(b) in 20.E(c) členu); |
| --- | --- | --- |

39C

(a)

če je bila knjigovodska vrednost njegovih obveznosti iz naslova pogodb, ki spadajo v področje uporabe tega MSRP (tj. obveznosti, opisane v 20.E(a) členu), nižja ali enaka 90 odstotkom skupne knjigovodske vrednosti vseh njegovih obveznosti, značilnosti in knjigovodske vrednosti obveznosti, povezanih z zavarovanjem, ki niso obveznosti iz naslova pogodb, ki spadajo v področje uporabe tega MSRP (tj. obveznosti, opisanih v 20.E(b) in 20.E(c) členu);

| (b) | če je bil odstotek skupne knjigovodske vrednosti njegovih obveznosti, povezanih z zavarovanjem, glede na skupno knjigovodsko vrednost vseh njegovih obveznosti nižji ali enak 90 odstotkom, vendar višji od 80 odstotkov, kako je zavarovatelj določil, da se ne ukvarja s pomembno dejavnostjo, ki ni povezana z zavarovanjem, ter katere informacije je upošteval; in |
| --- | --- |

(b)

če je bil odstotek skupne knjigovodske vrednosti njegovih obveznosti, povezanih z zavarovanjem, glede na skupno knjigovodsko vrednost vseh njegovih obveznosti nižji ali enak 90 odstotkom, vendar višji od 80 odstotkov, kako je zavarovatelj določil, da se ne ukvarja s pomembno dejavnostjo, ki ni povezana z zavarovanjem, ter katere informacije je upošteval; in

| (c) | če je zavarovatelj izpolnjeval pogoje za začasno oprostitev uporabe MSRP 9 na podlagi ponovne presoje z uporabo 20.G(b) člena:






  (i) | razlog za ponovno presojo; |
| --- | --- | --- |

(c)

če je zavarovatelj izpolnjeval pogoje za začasno oprostitev uporabe MSRP 9 na podlagi ponovne presoje z uporabo 20.G(b) člena:

(i)

razlog za ponovno presojo;

| (ii) | datum, na katerega je prišlo do zadevne spremembe njegovih dejavnosti; in |
| --- | --- |

(ii)

datum, na katerega je prišlo do zadevne spremembe njegovih dejavnosti; in

| (iii) | podrobno obrazložitev spremembe njegovih dejavnosti in kvalitativni opis njenega učinka na računovodske izkaze zavarovatelja. |
| --- | --- |

(iii)

podrobno obrazložitev spremembe njegovih dejavnosti in kvalitativni opis njenega učinka na računovodske izkaze zavarovatelja.

| 39D | Če podjetje z uporabo 20.G(a) člena sklene, da njegove dejavnosti niso več pretežno povezane z zavarovanjem, v vsakem poročevalskem obdobju pred začetkom uporabe MSRP 9 razkrije naslednje informacije:






  (a) | dejstvo, da ne izpolnjuje več zahtev za začasno oprostitev uporabe MSRP 9; |
| --- | --- | --- |

39D

(a)

dejstvo, da ne izpolnjuje več zahtev za začasno oprostitev uporabe MSRP 9;

| (b) | datum, na katerega je prišlo do zadevne spremembe njegovih dejavnosti; in |
| --- | --- |

(b)

datum, na katerega je prišlo do zadevne spremembe njegovih dejavnosti; in

| (c) | podrobno obrazložitev spremembe njegovih dejavnosti in kvalitativni opis njenega učinka na računovodske izkaze podjetja. |
| --- | --- |

(c)

podrobno obrazložitev spremembe njegovih dejavnosti in kvalitativni opis njenega učinka na računovodske izkaze podjetja.

| 39E | Za izpolnitev zahtev iz 39.B(b) člena zavarovatelj razkrije pošteno vrednost na koncu poročevalskega obdobja in znesek spremembe poštene vrednosti v obdobju ločeno za naslednji skupini finančnih sredstev:






  (a) | finančna sredstva s pogodbenimi pogoji, ki na določene datume povzročijo denarne tokove, ki so izključno plačila glavnice in obresti na neporavnani znesek glavnice (tj. finančna sredstva, ki izpolnjujejo pogoj iz 4.1.2.(b) in 4.1.2.A(b) člena MSRP 9), razen vseh finančnih sredstev, ki izpolnjujejo opredelitev „v posesti za trgovanje“ iz MSRP 9, ali ki se upravljajo in katerih donosnost se ocenjuje na podlagi poštene vrednosti (glej B4.1.6. člen MSRP 9); |
| --- | --- | --- |

39E

(a)

finančna sredstva s pogodbenimi pogoji, ki na določene datume povzročijo denarne tokove, ki so izključno plačila glavnice in obresti na neporavnani znesek glavnice (tj. finančna sredstva, ki izpolnjujejo pogoj iz 4.1.2.(b) in 4.1.2.A(b) člena MSRP 9), razen vseh finančnih sredstev, ki izpolnjujejo opredelitev „v posesti za trgovanje“ iz MSRP 9, ali ki se upravljajo in katerih donosnost se ocenjuje na podlagi poštene vrednosti (glej B4.1.6. člen MSRP 9);

| (b) | vsa finančna sredstva razen tistih iz 39.E(a) člena, tj. vsa finančna sredstva:






  (i) | s pogodbenimi pogoji, ki na določene datume ne povzročijo denarnih tokov, ki so izključno odplačila glavnice in obresti na neporavnani znesek glavnice; |
| --- | --- | --- |

(b)

vsa finančna sredstva razen tistih iz 39.E(a) člena, tj. vsa finančna sredstva:

(i)

s pogodbenimi pogoji, ki na določene datume ne povzročijo denarnih tokov, ki so izključno odplačila glavnice in obresti na neporavnani znesek glavnice;

| (ii) | ki ustrezajo opredelitvi „v posesti za trgovanje“ iz MSRP 9; ali |
| --- | --- |

(ii)

ki ustrezajo opredelitvi „v posesti za trgovanje“ iz MSRP 9; ali

| (iii) | ki se upravljajo in katerih donosnost se ocenjuje na podlagi poštene vrednosti. |
| --- | --- |

(iii)

ki se upravljajo in katerih donosnost se ocenjuje na podlagi poštene vrednosti.

| 39F | Pri razkrivanju informacij iz 39.E člena zavarovatelj:






  (a) | lahko šteje knjigovodsko vrednost finančnega sredstva, izmerjeno z uporabo MRS 39, za razumen približek njegovi pošteni vrednosti, če mu ni treba razkriti njegove poštene vrednosti z uporabo 29.(a) člena MSRP 7 (npr. kratkoročne terjatve do kupcev); in |
| --- | --- | --- |

39F

(a)

lahko šteje knjigovodsko vrednost finančnega sredstva, izmerjeno z uporabo MRS 39, za razumen približek njegovi pošteni vrednosti, če mu ni treba razkriti njegove poštene vrednosti z uporabo 29.(a) člena MSRP 7 (npr. kratkoročne terjatve do kupcev); in

| (b) | upošteva potrebno raven podrobnosti, ki uporabnikom računovodskih izkazov omogoča, da razumejo značilnosti finančnih sredstev. |
| --- | --- |

(b)

upošteva potrebno raven podrobnosti, ki uporabnikom računovodskih izkazov omogoča, da razumejo značilnosti finančnih sredstev.

| 39G | Za izpolnjevanje zahtev iz 39.B(b) člena zavarovatelj razkrije informacije o izpostavljenosti kreditnemu tveganju, vključno z znatnimi koncentracijami kreditnega tveganja, značilnimi za finančna sredstva, opisana v 39.E(a) členu. Zavarovatelj za navedena finančna sredstva na koncu poročevalskega obdobja razkrije najmanj naslednje informacije:






  (a) | knjigovodske vrednosti na podlagi MRS 39 po razredih kreditnega tveganja, kot so opredeljeni v MSRP 7 (v primeru finančnih sredstev, merjenih po odplačni vrednosti, pred prilagoditvijo za morebitne popravke vrednosti zaradi oslabitev); |
| --- | --- | --- |

39G

(a)

knjigovodske vrednosti na podlagi MRS 39 po razredih kreditnega tveganja, kot so opredeljeni v MSRP 7 (v primeru finančnih sredstev, merjenih po odplačni vrednosti, pred prilagoditvijo za morebitne popravke vrednosti zaradi oslabitev);

| (b) | za finančna sredstva, opisana v 39.E(a) členu, ki na koncu poročevalskega obdobja nimajo nizkega kreditnega tveganja, pošteno vrednost in knjigovodsko vrednost na podlagi MRS 39 (v primeru finančnih sredstev, merjenih po odplačni vrednosti, pred prilagoditvijo za morebitne popravke vrednosti zaradi oslabitev). Za namene tega razkritja B.5.5.22. člen MSRP 9 določa ustrezne zahteve za presojo, ali se kreditno tveganje pri finančnem instrumentu šteje za nizko. |
| --- | --- |

(b)

za finančna sredstva, opisana v 39.E(a) členu, ki na koncu poročevalskega obdobja nimajo nizkega kreditnega tveganja, pošteno vrednost in knjigovodsko vrednost na podlagi MRS 39 (v primeru finančnih sredstev, merjenih po odplačni vrednosti, pred prilagoditvijo za morebitne popravke vrednosti zaradi oslabitev). Za namene tega razkritja B.5.5.22. člen MSRP 9 določa ustrezne zahteve za presojo, ali se kreditno tveganje pri finančnem instrumentu šteje za nizko.

| 39H | Za izpolnitev zahtev 39.B(b) člena zavarovatelj razkrije informacije o tem, kje lahko uporabnik računovodskih izkazov pridobi vse javno dostopne informacije na podlagi MSRP 9, ki se nanašajo na podjetje v skupini in niso zagotovljene v konsolidiranih računovodskih izkazih za zadevno poročevalsko obdobje. Na primer, take informacije na podlagi MSRP 9, bi se lahko pridobile iz javno dostopnih posamičnih ali ločenih računovodskih izkazov podjetja v skupini, ki je uporabilo MSRP 9. |
| --- | --- |

39H

| 39I | Če se je podjetje odločilo uporabiti oprostitev iz 20.O člena od določenih zahtev iz MRS 28, to dejstvo razkrije. |
| --- | --- |

39I

| 39J | Če je podjetje uporabilo začasno oprostitev uporabe MSRP 9 pri obračunavanju naložbe v pridruženo podjetje ali skupni podvig z uporabo kapitalske metode (glej na primer 20.O(a) člen), poleg informacij, ki se zahtevajo v skladu z MSRP 12 Razkritje deležev v drugih podjetjih, razkrije naslednje:






  (a) | informacije, opisane v 39.B–39.H členu za vsako pridruženo podjetje ali skupni podvig, ki sta pomembna za podjetje. Razkriti zneski so zneski, vključeni v računovodske izkaze pridruženega podjetja ali skupnega podviga, pripravljene v skladu z MSRP, po upoštevanju vseh prilagoditev, ki jih je podjetje izvedlo pri uporabi kapitalske metode (glej B14.(a) člen MSRP 12), in ne delež podjetja v teh zneskih; |
| --- | --- | --- |

39J

(a)

informacije, opisane v 39.B–39.H členu za vsako pridruženo podjetje ali skupni podvig, ki sta pomembna za podjetje. Razkriti zneski so zneski, vključeni v računovodske izkaze pridruženega podjetja ali skupnega podviga, pripravljene v skladu z MSRP, po upoštevanju vseh prilagoditev, ki jih je podjetje izvedlo pri uporabi kapitalske metode (glej B14.(a) člen MSRP 12), in ne delež podjetja v teh zneskih;

| (b) | kvantitativne informacije, opisane v 39.B–39.H členu, kot združene zneske za vsa posamično nepomembna pridružena podjetja ali skupne podvige. Združeni zneski:






  (i) | ki se razkrijejo, so deleži podjetja v teh zneskih, in |
| --- | --- | --- |

(b)

kvantitativne informacije, opisane v 39.B–39.H členu, kot združene zneske za vsa posamično nepomembna pridružena podjetja ali skupne podvige. Združeni zneski:

(i)

ki se razkrijejo, so deleži podjetja v teh zneskih, in

| (ii) | se za pridružena podjetja razkrijejo ločeno od združenih zneskov za skupne podvige. |
| --- | --- |

(ii)

se za pridružena podjetja razkrijejo ločeno od združenih zneskov za skupne podvige.

Razkritja o izravnalnem pristopu

| 39K | Zavarovatelj, ki uporablja izravnalni pristop, razkrije informacije, ki uporabniku računovodskih izkazov omogočijo, da razume:








  (a) | kako se izračuna celotni znesek, prerazvrščen med poslovnim izidom in drugim vseobsegajočim donosom v poročevalskem obdobju; in |
| --- | --- | --- |

39K

(a)

kako se izračuna celotni znesek, prerazvrščen med poslovnim izidom in drugim vseobsegajočim donosom v poročevalskem obdobju; in

| (b) | učinek te prerazvrstitve na računovodske izkaze. |
| --- | --- |

(b)

učinek te prerazvrstitve na računovodske izkaze.

| 39L | Za izpolnitev zahtev iz 39.K člena zavarovatelj razkrije:






  (a) | dejstvo, da uporablja izravnalni pristop; |
| --- | --- | --- |

39L

(a)

dejstvo, da uporablja izravnalni pristop;

| (b) | knjigovodsko vrednost na koncu poročevalskega obdobja za finančna sredstva, za katera zavarovatelj uporablja izravnalni pristop, po razredih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

knjigovodsko vrednost na koncu poročevalskega obdobja za finančna sredstva, za katera zavarovatelj uporablja izravnalni pristop, po razredih finančnih sredstev;

| (c) | osnovo, na podlagi katere so se finančna sredstva določila za izravnalni pristop, vključno z obrazložitvijo za vsa določena finančna sredstva, ki se posedujejo zunaj pravnega subjekta, ki izdaja pogodbe iz področja uporabe tega MSRP; |
| --- | --- |

(c)

osnovo, na podlagi katere so se finančna sredstva določila za izravnalni pristop, vključno z obrazložitvijo za vsa določena finančna sredstva, ki se posedujejo zunaj pravnega subjekta, ki izdaja pogodbe iz področja uporabe tega MSRP;

| (d) | obrazložitev glede celotnega zneska, prerazvrščenega med poslovnim izidom in drugim vseobsegajočim donosom v poročevalskem obdobju, na način, ki uporabnikom računovodskih izkazov omogoči razumeti, kako je ta znesek izpeljan, vključno z:






  (i) | zneskom, ki se poroča v poslovnem izidu za določena finančna sredstva na podlagi MSRP 9, in |
| --- | --- | --- |

(d)

obrazložitev glede celotnega zneska, prerazvrščenega med poslovnim izidom in drugim vseobsegajočim donosom v poročevalskem obdobju, na način, ki uporabnikom računovodskih izkazov omogoči razumeti, kako je ta znesek izpeljan, vključno z:

(i)

zneskom, ki se poroča v poslovnem izidu za določena finančna sredstva na podlagi MSRP 9, in

| (ii) | zneskom, ki bi se sicer poročal v poslovnem izidu za določena finančna sredstva, če bi zavarovatelj uporabil MRS 39; |
| --- | --- |

(ii)

zneskom, ki bi se sicer poročal v poslovnem izidu za določena finančna sredstva, če bi zavarovatelj uporabil MRS 39;

| (e) | učinkom prerazvrstitve, opisane v 35.B in 35.M členu, na vsako vrstično postavko v poslovnem izidu, na katero vpliva; in |
| --- | --- |

(e)

učinkom prerazvrstitve, opisane v 35.B in 35.M členu, na vsako vrstično postavko v poslovnem izidu, na katero vpliva; in

| (f) | če je zavarovatelj v poročevalskem obdobju spremenil določitev finančnih sredstev:






  (i) | zneskom, prerazvrščenim med poslovnim izidom in drugim vseobsegajočim donosom v poročevalskem obdobju, ki se nanaša na novo določena finančna sredstva, za katera se uporablja izravnalni pristop (glej 35.F(b) člen); |
| --- | --- | --- |

(f)

če je zavarovatelj v poročevalskem obdobju spremenil določitev finančnih sredstev:

(i)

zneskom, prerazvrščenim med poslovnim izidom in drugim vseobsegajočim donosom v poročevalskem obdobju, ki se nanaša na novo določena finančna sredstva, za katera se uporablja izravnalni pristop (glej 35.F(b) člen);

| (ii) | zneskom, ki bi se prerazvrstil med poslovnim izidom in drugim vseobsegajočim donosom v poročevalskem obdobju, če se za finančna sredstva ne bi odpravila določitev (glej 35.I(a) člen); in |
| --- | --- |

(ii)

zneskom, ki bi se prerazvrstil med poslovnim izidom in drugim vseobsegajočim donosom v poročevalskem obdobju, če se za finančna sredstva ne bi odpravila določitev (glej 35.I(a) člen); in

| (iii) | zneskom, prerazvrščenim v poročevalskem obdobju v poslovni izid iz nabranega drugega vseobsegajočega donosa, za finančna sredstva, za katera se je odpravila določitev (glej 35.J člen). |
| --- | --- |

(iii)

zneskom, prerazvrščenim v poročevalskem obdobju v poslovni izid iz nabranega drugega vseobsegajočega donosa, za finančna sredstva, za katera se je odpravila določitev (glej 35.J člen).

| 39M | Če je podjetje uporabilo izravnalni pristop pri obračunavanju naložbe v pridruženo podjetje ali skupni podvig z uporabo kapitalske metode, poleg informacij, ki se zahtevajo z MSRP 12, razkrije naslednje:






  (a) | informacije, opisane v 39.K–39.L členu za vsako pridruženo podjetje ali skupni podvig, ki sta pomembna za podjetje. Razkriti zneski so zneski, vključeni v računovodske izkaze pridruženega podjetja ali skupnega podviga, pripravljene v skladu z MSRP, po upoštevanju vseh prilagoditev, ki jih je podjetje izvedlo pri uporabi kapitalske metode (glej B14.(a) člen MSRP 12), in ne delež podjetja v teh zneskih; |
| --- | --- | --- |

39M

(a)

informacije, opisane v 39.K–39.L členu za vsako pridruženo podjetje ali skupni podvig, ki sta pomembna za podjetje. Razkriti zneski so zneski, vključeni v računovodske izkaze pridruženega podjetja ali skupnega podviga, pripravljene v skladu z MSRP, po upoštevanju vseh prilagoditev, ki jih je podjetje izvedlo pri uporabi kapitalske metode (glej B14.(a) člen MSRP 12), in ne delež podjetja v teh zneskih;

| (b) | kvantitativne informacije iz 39.K–39.L(d) in 39.l(f) člena ter učinek prerazvrstitve, opisane v 35.B členu, na poslovni izid in drug vseobsegajoči donos kot združene zneske za vsa posamično nepomembna pridružena podjetja ali skupne podvige. Združeni zneski:






  (i) | ki se razkrijejo, so deleži podjetja v teh zneskih, in |
| --- | --- | --- |

(b)

kvantitativne informacije iz 39.K–39.L(d) in 39.l(f) člena ter učinek prerazvrstitve, opisane v 35.B členu, na poslovni izid in drug vseobsegajoči donos kot združene zneske za vsa posamično nepomembna pridružena podjetja ali skupne podvige. Združeni zneski:

(i)

ki se razkrijejo, so deleži podjetja v teh zneskih, in

| (ii) | se za pridružena podjetja razkrijejo ločeno od združenih zneskov za skupne podvige. |
| --- | --- |

(ii)

se za pridružena podjetja razkrijejo ločeno od združenih zneskov za skupne podvige.

...

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI IN PREHOD

...

Uporaba MSRP 4 z MSRP 9

Začasna oprostitev uporabe MSRP 9

| 46. | Z dokumentom Uporaba MSRP 9 Finančni instrumenti z MSRP 4 Zavarovalne pogodbe (spremembe MSRP 4), izdanim septembra 2016, sta se spremenila 3. in 5. člen, ter dodali 20.A–20.Q, 35.A in 39.B–39.J člen ter naslovi za 20., 20.K, 20.N in 39.A členom. Podjetje mora te spremembe, ki zavarovateljem, ki izpolnjujejo merila za to, dovoljujejo uporabo začasne oprostitve od MSRP 9, uporabljati za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2018 ali pozneje. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Podjetje, ki razkrije informacije, ki se zahtevajo v 39.B–39.J členu, uporablja začasne določbe iz MSRP 9, ki so relevantne za presoje, potrebne za ta razkritja. V ta namen se za datum začetka uporabe šteje začetek prvega letnega obdobja, ki se začne 1. januarja 2018 ali pozneje. |
| --- | --- |

47.

Izravnalni pristop

| 48. | Z dokumentom Uporaba MSRP 9 Finančni instrumenti z MSRP 4 Zavarovalne pogodbe (spremembe MSRP 4), izdanim septembra 2016, sta se spremenila 3. in 5. člen, ter dodali 35.A–35.N in 39.K–39.M člen ter naslovi za 35.A, 35.K, 35.M in 39.J členom. Podjetje mora te spremembe, ki zavarovateljem dovoljujejo uporabo izravnalnega pristopa za določena finančna sredstva, uporabljati, ko začne uporabljati MSRP 9 (glej 35.C člen). |
| --- | --- |

48.

| 49. | Zavarovatelj, ki se odloči za uporabo izravnalnega pristopa:






  (a) | ta pristop uporabi za nazaj za določena finančna sredstva ob prehodu na MSRP 9. Skladno s tem mora podjetje na primer kot prilagoditev začetnega salda nabranega drugega vseobsegajočega donosa pripoznati znesek, ki je enak razliki med pošteno vrednostjo določenih finančnih sredstev, določeno v skladu z MSRP 9, in njihovo knjigovodsko vrednostjo, določeno v skladu z MRS 39; |
| --- | --- | --- |

49.

(a)

ta pristop uporabi za nazaj za določena finančna sredstva ob prehodu na MSRP 9. Skladno s tem mora podjetje na primer kot prilagoditev začetnega salda nabranega drugega vseobsegajočega donosa pripoznati znesek, ki je enak razliki med pošteno vrednostjo določenih finančnih sredstev, določeno v skladu z MSRP 9, in njihovo knjigovodsko vrednostjo, določeno v skladu z MRS 39;

| (b) | preračuna primerjalne informacije, da se upošteva izravnalni pristop, samo, če podjetje preračuna primerjalne informacije z uporabo MSRP 9. |
| --- | --- |

(b)

preračuna primerjalne informacije, da se upošteva izravnalni pristop, samo, če podjetje preračuna primerjalne informacije z uporabo MSRP 9.

---

(1)  Odbor je izdal več zaporednih različic MSRP 9 v letih 2009, 2010, 2013 in 2014.

---

| 9.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 291/84 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 291/84

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1989

z dne 6. novembra 2017

o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda 12

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 15. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 15. oktobra 2008.

| (2) | Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) je 19. januarja 2016 objavil spremembe mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 12 Davek iz dobička. S spremembami želi pojasniti, kako obračunavati odložene terjatve za davek v zvezi z dolžniškimi instrumenti, merjenimi po pošteni vrednosti. |
| --- | --- |

(2)

Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) je 19. januarja 2016 objavil spremembe mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 12 Davek iz dobička. S spremembami želi pojasniti, kako obračunavati odložene terjatve za davek v zvezi z dolžniškimi instrumenti, merjenimi po pošteni vrednosti.

| (3) | Posvetovanje z Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje potrjuje, da spremembe MSR 12 izpolnjujejo merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. |
| --- | --- |

(3)

Posvetovanje z Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje potrjuje, da spremembe MSR 12 izpolnjujejo merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1126/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1126/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | UOMRS je določil, da začnejo spremembe MRS 12 veljati s 1. januarjem 2017. Določbe te uredbe bi zato morale veljati retroaktivno, da se zagotovita pravna varnost za zadevne izdajatelje in skladnost z drugimi računovodskimi standardi iz Uredbe (ES) št. 1126/2008. |
| --- | --- |

(5)

UOMRS je določil, da začnejo spremembe MRS 12 veljati s 1. januarjem 2017. Določbe te uredbe bi zato morale veljati retroaktivno, da se zagotovita pravna varnost za zadevne izdajatelje in skladnost z drugimi računovodskimi standardi iz Uredbe (ES) št. 1126/2008.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Mednarodni računovodski standard (MRS) 12 Davek iz dobička v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1126/2008 se spremeni, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Podjetja začnejo uporabljati spremembe iz člena 1 najpozneje z začetkom prvega poslovnega leta, ki se začne 1. januarja 2017 ali po tem datumu.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. novembra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1126/2008 z dne 3. novembra 2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 320, 29.11.2008, str. 1).

2

---

PRILOGA

Pripoznavanje odloženih terjatev za davek za nerealizirane izgube

(spremembe MRS 12)

Spremembe MRS 12 Davek iz dobička

Spremeni se 29. člen in dodajo 27.A, 29.A in 98.G člen. Za 26. členom se doda tudi zgled. 24., 26.(d), 27. in 28. člen niso bili spremenjeni, vendar so vključeni zaradi lažjega sklicevanja.

Odbitne začasne razlike

| 24 | Odložena terjatev za davek se mora pripoznati za vse odbitne začasne razlike, kolikor je verjetno, da se bo pojavil razpoložljiv obdavčljiv dobiček, v breme katerega bo mogoče uporabiti odbitne začasne razlike, razen če odložena terjatev za davek izhaja iz začetnega pripoznanja terjatve ali obveznosti v transakciji, ki:








  (a) | ni poslovna združitev ter |
| --- | --- | --- |

24

(a)

ni poslovna združitev ter

| (b) | v času posla ne vpliva niti na računovodski dobiček niti na obdavčljivi dobiček (davčno izgubo). |
| --- | --- |

(b)

v času posla ne vpliva niti na računovodski dobiček niti na obdavčljivi dobiček (davčno izgubo).

Toda za odbitne začasne razlike, ki so povezane s finančnimi naložbami v odvisna podjetja, podružnice in pridružena podjetja ter deleži v skupnih aranžmajih, se mora odložena terjatev za davek pripoznati v skladu s 44. členom.

...

| 26 | Navajamo zglede odbitnih začasnih razlik, katerih posledice so odložene terjatve za davek:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

26

(a)

...

| (d) | nekatera sredstva se lahko obravnavajo po pošteni vrednosti ali prevrednotijo brez ustreznih prilagoditev za davčne namene (glejte 20. člen). Odbitna začasna razlika se pojavi, če davčna osnova sredstva preseže njegovo knjigovodsko vrednost. |
| --- | --- |

(d)

nekatera sredstva se lahko obravnavajo po pošteni vrednosti ali prevrednotijo brez ustreznih prilagoditev za davčne namene (glejte 20. člen). Odbitna začasna razlika se pojavi, če davčna osnova sredstva preseže njegovo knjigovodsko vrednost.

| Zgled, ki pojasnjuje 26.(d) člen

  Ugotavljanje odbitne začasne razlike na koncu leta 2:
  Podjetje A na začetku leta 1 za 1 000 DE kupi dolžniški instrument z nominalno vrednostjo 1 000 DE, ki se plača ob zapadlosti čez 5 let, in z obrestno mero 2 %, ki se plača na koncu vsakega leta. Efektivna obrestna mera je 2 %. Dolžniški instrument se meri po pošteni vrednosti.
  Na koncu leta 2 se je poštena vrednost dolžniškega instrumenta zmanjšala na 918 DE zaradi povišanja tržnih obrestnih mer na 5 %. Verjetno je, da bo podjetje A prejelo vse pogodbene denarne tokove, če bo še naprej posedovalo dolžniški instrument.
  Vsi dobički (izgube) iz dolžniškega instrumenta so obdavčljivi (se odštejejo) samo, kadar so realizirani. Dobički (izgube), ki izhajajo iz prodaje ali zapadlosti dolžniškega instrumenta se za davčne namene izračunajo kot razlika med prejetim zneskom in prvotno nabavno vrednostjo dolžniškega instrumenta.
  Tako je davčna osnova dolžniškega instrumenta njegova prvotna nabavna vrednost.

  Razlika med knjigovodsko vrednostjo dolžniškega instrumenta v izkazu finančnega položaja podjetja A v višini 918 DE in njegovo davčno osnovo v višini 1 000 DE predstavlja odbitno začasno razliko v višini 82 DE na koncu leta 2 (glej 20. in 26.(d) člen) ne glede na to, ali podjetje A pričakuje, da bo povrnilo knjigovodsko vrednost dolžniškega instrumenta z njegovo prodajo ali uporabo, tj. z njegovim posedovanjem in prejemanjem pogodbenih denarnih tokov, ali s kombinacijo obojega.


  To je zato, ker so odbitne začasne razlike razlike med knjigovodsko vrednostjo sredstva ali obveznosti v izkazu finančnega položaja in njegovo davčno osnovo, katerih posledica so zneski, ki se odštejejo pri določanju obdavčljivega dobička (davčne izgube) v prihodnjih obdobjih, ko se knjigovodska vrednost sredstva povrne ali se knjigovodska vrednost obveznosti poravna (glej 5. člen). Podjetju A se pri ugotavljanju obdavčljivega dobička (davčne izgube) pri prodaji ali ob zapadlosti prizna odbitek (zmanjšanje), ki je enak davčni osnovi sredstva v višini 1 000 DE. |
| --- |

Zgled, ki pojasnjuje 26.(d) člen

Ugotavljanje odbitne začasne razlike na koncu leta 2:

Podjetje A na začetku leta 1 za 1 000 DE kupi dolžniški instrument z nominalno vrednostjo 1 000 DE, ki se plača ob zapadlosti čez 5 let, in z obrestno mero 2 %, ki se plača na koncu vsakega leta. Efektivna obrestna mera je 2 %. Dolžniški instrument se meri po pošteni vrednosti.

Na koncu leta 2 se je poštena vrednost dolžniškega instrumenta zmanjšala na 918 DE zaradi povišanja tržnih obrestnih mer na 5 %. Verjetno je, da bo podjetje A prejelo vse pogodbene denarne tokove, če bo še naprej posedovalo dolžniški instrument.

Vsi dobički (izgube) iz dolžniškega instrumenta so obdavčljivi (se odštejejo) samo, kadar so realizirani. Dobički (izgube), ki izhajajo iz prodaje ali zapadlosti dolžniškega instrumenta se za davčne namene izračunajo kot razlika med prejetim zneskom in prvotno nabavno vrednostjo dolžniškega instrumenta.

Tako je davčna osnova dolžniškega instrumenta njegova prvotna nabavna vrednost.

Razlika med knjigovodsko vrednostjo dolžniškega instrumenta v izkazu finančnega položaja podjetja A v višini 918 DE in njegovo davčno osnovo v višini 1 000 DE predstavlja odbitno začasno razliko v višini 82 DE na koncu leta 2 (glej 20. in 26.(d) člen) ne glede na to, ali podjetje A pričakuje, da bo povrnilo knjigovodsko vrednost dolžniškega instrumenta z njegovo prodajo ali uporabo, tj. z njegovim posedovanjem in prejemanjem pogodbenih denarnih tokov, ali s kombinacijo obojega.

To je zato, ker so odbitne začasne razlike razlike med knjigovodsko vrednostjo sredstva ali obveznosti v izkazu finančnega položaja in njegovo davčno osnovo, katerih posledica so zneski, ki se odštejejo pri določanju obdavčljivega dobička (davčne izgube) v prihodnjih obdobjih, ko se knjigovodska vrednost sredstva povrne ali se knjigovodska vrednost obveznosti poravna (glej 5. člen). Podjetju A se pri ugotavljanju obdavčljivega dobička (davčne izgube) pri prodaji ali ob zapadlosti prizna odbitek (zmanjšanje), ki je enak davčni osnovi sredstva v višini 1 000 DE.

| 27 | Posledica odprave odbitne začasne razlike je odbitek pri ugotavljanju obdavčljivih dobičkov v prihodnjih obdobjih. Toda gospodarska korist v obliki odbitka pri plačilu davka bo pritekala v podjetje samo, če bo to zaslužilo dovolj obdavčljivega dobička, v breme katerega bo mogoče uporabiti odbitke. Potemtakem podjetje pripozna odložene terjatve za davek samo, če je verjetno, da bodo na razpolago obdavčljivi dobički, v breme katerih bo mogoče uporabiti odbitne začasne razlike. |
| --- | --- |

27

| 27A | Podjetje pri oceni, ali bodo na voljo obdavčljivi dobički, v breme katerih je mogoče uporabiti odbitno začasno razliko, upošteva, ali davčna zakonodaja omejuje vire obdavčljivih dobičkov, v breme katerih lahko uporabi zneske pri odpravi te odbitne začasne razlike. Če davčna zakonodaja ne določa nobenih takih omejitev, podjetje oceni odbitno začasno razliko v kombinaciji z vsemi drugimi odbitnimi začasnimi razlikami. Če pa davčna zakonodaja omejuje uporabo izgub na odbitke od dobičkov določene vrste, se odbitna začasna razlika oceni samo v kombinaciji z drugimi odbitnimi začasnimi razlikami, ki so ustrezne vrste. |
| --- | --- |

27A

| 28 | Verjetno je, da bo na razpolago obdavčljivi dobiček, v breme katerega bo mogoče uporabiti odbitno začasno razliko, če je dovolj obdavčljivih začasnih razlik, nanašajočih se na isto davčno oblast in isto obdavčljivo enoto, za katere se pričakuje, da se bodo odpravile:






  (a) | v istem obdobju kot pričakovana odprava odbitnih začasnih razlik; ali |
| --- | --- | --- |

28

(a)

v istem obdobju kot pričakovana odprava odbitnih začasnih razlik; ali

| (b) | v obdobjih, v katerih se lahko davčna izguba, ki izhaja iz odloženih terjatev za davek, prenese v prejšnja ali prihodnja obdobja. |
| --- | --- |

(b)

v obdobjih, v katerih se lahko davčna izguba, ki izhaja iz odloženih terjatev za davek, prenese v prejšnja ali prihodnja obdobja.

V takšnih okoliščinah se odložena terjatev za davek pripozna v obdobju, v katerem se pojavijo odbitne začasne razlike.

| 29 | Kadar se premalo obdavčljivih začasnih razlik nanaša na isto davčno oblast in isto obdavčljivo enoto, se odložena terjatev za davek pripozna v obsegu, v katerem:






  (a) | je verjetno, da bo imelo podjetje dovolj obdavčljivega dobička, ki se nanaša na isto davčno oblast in isto obdavčljivo enoto, v istem obdobju kot odprava odbitne začasne razlike (ali v obdobjih, v katera se lahko nazaj ali naprej prenese davčna izguba, ki izhaja iz odložene terjatve za davek). Pri oceni, ali bo imelo v prihodnjih obdobjih dovolj obdavčljivega dobička, podjetje:






  (i) | primerja začasne odbitne razlike s prihodnjim obdavčljivim dobičkom, ki izključuje davčne odbitke, ki izhajajo iz odprave teh odbitnih začasnih razlik. Ta primerjava kaže obseg, v katerem prihodnji obdavčljivi dobiček zadošča, da podjetje odbije zneske, ki izhajajo iz odprave navedenih odbitnih začasnih razlik; |
| --- | --- | --- | --- |

29

(a)

je verjetno, da bo imelo podjetje dovolj obdavčljivega dobička, ki se nanaša na isto davčno oblast in isto obdavčljivo enoto, v istem obdobju kot odprava odbitne začasne razlike (ali v obdobjih, v katera se lahko nazaj ali naprej prenese davčna izguba, ki izhaja iz odložene terjatve za davek). Pri oceni, ali bo imelo v prihodnjih obdobjih dovolj obdavčljivega dobička, podjetje:

(i)

primerja začasne odbitne razlike s prihodnjim obdavčljivim dobičkom, ki izključuje davčne odbitke, ki izhajajo iz odprave teh odbitnih začasnih razlik. Ta primerjava kaže obseg, v katerem prihodnji obdavčljivi dobiček zadošča, da podjetje odbije zneske, ki izhajajo iz odprave navedenih odbitnih začasnih razlik;

| (ii) | zanemari obdavčljive zneske, ki izhajajo iz odbitnih začasnih razlik, za katere se pričakuje, da bodo nastali v prihodnjih obdobjih, ker bo odložena terjatev za davek, ki izhaja iz teh odbitnih začasnih razlik, sama potrebovala prihodnji obdavčljivi dobiček, da bi se lahko uporabila; |
| --- | --- |

(ii)

zanemari obdavčljive zneske, ki izhajajo iz odbitnih začasnih razlik, za katere se pričakuje, da bodo nastali v prihodnjih obdobjih, ker bo odložena terjatev za davek, ki izhaja iz teh odbitnih začasnih razlik, sama potrebovala prihodnji obdavčljivi dobiček, da bi se lahko uporabila;

| (b) | ima podjetje na voljo možnosti davčnega načrtovanja, ki bodo ustvarile obdavčljivi dobiček v ustreznih obdobjih. |
| --- | --- |

(b)

ima podjetje na voljo možnosti davčnega načrtovanja, ki bodo ustvarile obdavčljivi dobiček v ustreznih obdobjih.

| 29A | Ocena verjetnega prihodnjega obdavčljivega dobička lahko vključuje vrnitev nekaterih sredstev podjetja po vrednosti, ki je višja od knjigovodske, če obstajajo zadostni dokazi, da je verjetno, da bo podjetje to doseglo. Na primer, če se sredstvo meri po pošteni vrednosti, podjetje upošteva, ali obstajajo zadostni dokazi za sklepanje, da je verjetno, da bo podjetje povrnilo sredstvo po vrednosti, ki je višja od knjigovodske. To se lahko zgodi, če podjetje na primer pričakuje, da bo posedovalo dolžniški instrument s stalno obrestno mero in prejemalo pogodbene denarne tokove. |
| --- | --- |

29A

...

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 98G | Z dokumentom Pripoznavanje odloženih terjatev za davek za nerealizirane izgube (spremembe MRS 12), izdanim januarja 2016, je bil spremenjen 29. člen ter dodani 27.A in 29.A člen ter zgled za 26. členom. Podjetje začne uporabljati navedene spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2017 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Če podjetje navedene spremembe uporablja za zgodnejše obdobje, ta podatek razkrije. Podjetje te spremembe uporablja za nazaj v skladu z MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake. Vendar se lahko pri začetni uporabi spremembe sprememba v začetnem lastniškem kapitalu najzgodnejšega primerjalnega obdobja pripozna v začetnem zadržanem čistem dobičku (ali v drugi sestavini lastniškega kapitala, kot je ustrezno), ne da bi se sprememba razporedila med začetni zadržani čisti dobiček in druge sestavine lastniškega kapitala. Če podjetje uporabi to olajšavo, ta podatek razkrije. |
| --- | --- |

98G

---

| 9.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 291/89 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 291/89

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1990

z dne 6. novembra 2017

o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda 7

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 15. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 15. oktobra 2008.

| (2) | Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) je 29. januarja 2016 objavil spremembe Mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 7 Izkaz denarnih tokov. Cilj sprememb je pojasniti MRS 7, tako da bi se izboljšale informacije o dejavnostih financiranja podjetja, ki se zagotovijo uporabnikom računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

(2)

Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) je 29. januarja 2016 objavil spremembe Mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 7 Izkaz denarnih tokov. Cilj sprememb je pojasniti MRS 7, tako da bi se izboljšale informacije o dejavnostih financiranja podjetja, ki se zagotovijo uporabnikom računovodskih izkazov.

| (3) | Pri posvetovanju z Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje je bilo potrjeno, da spremembe MRS 7 izpolnjujejo merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. |
| --- | --- |

(3)

Pri posvetovanju z Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje je bilo potrjeno, da spremembe MRS 7 izpolnjujejo merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1126/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1126/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | UOMRS je za datum začetka veljavnosti sprememb določil 1. januar 2017. Zato bi se morale določbe te uredbe začeti uporabljati 1. januarja 2017. Določba o retroaktivnosti je potrebna za zagotovitev pravne varnosti za zadevne izdajatelje in skladnosti z drugimi računovodskimi standardi iz Uredbe (ES) št. 1126/2008. |
| --- | --- |

(5)

UOMRS je za datum začetka veljavnosti sprememb določil 1. januar 2017. Zato bi se morale določbe te uredbe začeti uporabljati 1. januarja 2017. Določba o retroaktivnosti je potrebna za zagotovitev pravne varnosti za zadevne izdajatelje in skladnosti z drugimi računovodskimi standardi iz Uredbe (ES) št. 1126/2008.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Mednarodni računovodski standard (MRS) 7 Izkaz denarnih tokov v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1126/2008 se spremeni, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Podjetja začnejo uporabljati spremembe iz člena 1 najpozneje z začetkom prvega poslovnega leta, ki se začne 1. januarja 2017 ali po tem datumu.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. novembra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1126/2008 z dne 3. novembra 2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 320, 29.11.2008, str. 1).

2

---

PRILOGA

Pobuda za razkritje

(spremembe MRS 7)

Spremembe MRS 7 Izkaz denarnih tokov

Dodajo se 44.A–44.E člen in povezan naslov. Doda se tudi 60. člen.

SPREMEMBE OBVEZNOSTI, KI IZHAJAJO IZ AKTIVNOSTI FINANCIRANJA

| 44A | Podjetje zagotovi razkritja, ki uporabnikom računovodskih izkazov omogočajo oceno sprememb pri obveznostih, ki izhajajo iz aktivnosti financiranja, vključno s spremembami, ki izhajajo iz denarnih tokov, in nedenarnimi spremembami. |
| --- | --- |

44A

| 44B | Podjetje v obsegu, v katerem je potrebno za izpolnitev zahteve iz 44.A člena, razkrije naslednje spremembe obveznosti, ki izhajajo iz aktivnosti financiranja:






  (a) | spremembe iz naslova denarnih tokov iz financiranja; |
| --- | --- | --- |

44B

(a)

spremembe iz naslova denarnih tokov iz financiranja;

| (b) | spremembe, ki izhajajo iz pridobitve ali izgube obvladovanja odvisnih podjetij ali drugih poslovnih subjektov; |
| --- | --- |

(b)

spremembe, ki izhajajo iz pridobitve ali izgube obvladovanja odvisnih podjetij ali drugih poslovnih subjektov;

| (c) | vpliv sprememb deviznih tečajev; |
| --- | --- |

(c)

vpliv sprememb deviznih tečajev;

| (d) | spremembe poštene vrednosti in |
| --- | --- |

(d)

spremembe poštene vrednosti in

| (e) | druge spremembe. |
| --- | --- |

(e)

druge spremembe.

| 44C | Obveznosti, ki izhajajo iz aktivnosti financiranja, so obveznosti, za katere so denarni tokovi bili ali bodo razvrščeni v izkaz denarnih tokov kot denarnih tokovi iz aktivnosti financiranja. Poleg tega se zahteva po razkritju iz 44.A člena uporablja tudi za spremembe finančnih sredstev (na primer sredstev, s katerimi se pred tveganjem varujejo obveznosti, ki izhajajo iz aktivnosti financiranja), če so bili denarni tokovi iz teh finančnih sredstev oziroma bodo prihodnji denarni tokovi vključeni v denarne tokove iz aktivnosti financiranja. |
| --- | --- |

44C

| 44D | Eden od načinov za izpolnitev zahteve po razkritju iz 44.A člena je uskladitev začetnih in končnih saldov v izkazu finančnega položaja za obveznosti, ki izhajajo iz aktivnosti financiranja, vključno s spremembami, opredeljenimi v 44.B členu. Če podjetje razkrije tako uskladitev, zagotovi dovolj informacij, da lahko uporabniki računovodskih izkazov povežejo postavke, vključene v uskladitev, z izkazom finančnega položaja in izkazom denarnih tokov. |
| --- | --- |

44D

| 44E | Če podjetje zagotovi razkritje, ki se zahteva v 44.A členu, skupaj z razkritji sprememb pri drugih sredstvih in obveznostih, spremembe obveznosti, ki izhajajo iz aktivnosti financiranja, razkrije ločeno od sprememb teh drugih sredstev in obveznosti. |
| --- | --- |

44E

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 60 | Z dokumentom Pobuda za razkritje (spremembe k MRS 7), izdanim januarja 2016, so bili dodani 44.A–44.E člen. Podjetje začne uporabljati navedene spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2017 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Ko podjetje prvič uporabi navedene spremembe, mu ni treba zagotoviti primerjalnih informacij za predhodna obdobja. |
| --- | --- |

60

---